Officielle IHF-regler for strandhåndbold
Seneste opdatering: 3. oktober 2021
Indholdsfortegnelse
Forord
For enkelhedens skyld anvendes i denne regelbog generelt den mandlige form af ord om kvindelige og mandlige spillere, officials, dommere og andre personer.
Reglerne gælder dog på samme måde for både kvindelige og mandlige deltagere, undtagen regel 3 (boldens størrelse).
Filosofien i Beach Handball er baseret på principperne om "Fair Play". Alle beslutninger skal træffes i overensstemmelse med disse principper.
Fair Play betyder:
- Respekt for spillernes sundhed, integritet og krop.
- Respekt for spillets ånd og filosofi.
- Respektér spillets gang, men tolerér aldrig, at der opnås en fordel ved at overtræde reglerne.
- Fremme den ægte sportsånd og forfølge arrangementets kulturelle og sportslige mission.
Ifølge filosofien i Beach Handball (spillets tiltrækningskraft - to hold spiller som
så vidt muligt i fuld styrke), skal alle overtrædelser, der tildeles under spillet, være mod spillere som
individuelle og ikke holdfejl.
Spilleregler
Regel 1 - Spillebane
- Spillebanen (Diagram nr. 1) er et 27 meter langt og 12 meter bredt rektangel, der består af et spilleområde og to målfelter. Banens dimensioner måles fra den ydre kant af grænselinjerne.
Spillefladen skal bestå af jævnet sand, så flad og ensartet som muligt, fri for sten, skaller og andet, som kan udgøre en risiko for snitsår eller skader for spillerne.
Sandet skal være mindst 40 cm dybt og bestå af fine, løst komprimerede korn, og banen skal løbe i nord-sydgående retning.
Spillebanens karakteristika må ikke ændres under spillet på en sådan måde, at et af holdene opnår en fordel.
Der skal være en sikkerhedszone på 3 meter omkring spillepladsen.
Vejret må ikke udgøre nogen fare for, at spillerne kan komme til skade.
Ved konkurrencer, der afvikles om natten, skal belysningen på spilleområdet være på mindst 400 lux. - Retten er markeret med linjer (Diagram nr. 1a). Disse linjer hører til de områder, som de afgrænser. De to længere grænselinjer kaldes sidelinjer. De to kortere linjer kaldes mållinjer, selv om der ikke er nogen linje mellem målstolperne. Målområde-linjerne er 6 meter fra og parallelt med mållinjen.
Banen er delt i to halvdele ved en imaginær midterlinje. Midten af denne imaginære linje er den nøjagtige position for dommerens kast. - Alle linjer er mellem 5 og 8 cm brede og er lavet af ensfarvet tape i kontrast til sandet (blå, gul eller rød). Båndet skal være fleksibelt og slidstærkt, men må ikke skade spillernes og officialsnes fødder, og det skal være solidt forankret i sandet i hvert hjørne og i skæringspunktet mellem hver målområde- og sidelinje med nedgravede dødmandsankre.
Der skal fastgøres en bungee-snor i hvert hjørne og forbindes med en nedgravet træ- eller plastikforankringsskive (uden skarpe kanter). Bungee-snoren giver den nødvendige spænding til at holde grænserne på plads og giver samtidig den fleksibilitet, der er nødvendig for at mindske risikoen for skader, hvis en spiller eller official skulle få foden under linjen. Målene fastgøres til linjerne med gummiringe, der er fastgjort til stolperne.
Ankerne må ikke udgøre en fare for spillerne og officials.
Mål
- a. Der skal placeres et rektangulært mål midt på hver mållinje. Det skal bestå af to opretstående stolper i lige stor afstand fra hvert hjørne og skal øverst være forbundet med en vandret tværstang.
b. Målstolperne skal være lodrette og højden skal være 2 meter fra sandoverfladen til tværstangens underside, og den indre afstand mellem de lodrette målstolper skal være 3 meter.
c. Målstolperne og den vandrette tværstang, der udgør den rørformede aluminiumsramme, skal være af et bestemt design med en udvendig diameter på 8 cm og skal være malet i en ensfarvet farve, der står i klar kontrast til sandet og til baggrunden (gul, blå eller rød). Farven på begge mål skal være den samme.
d. Målstolperne og den vandrette tværstang skal suppleres af en ramme, der bærer nettet, og hvis dybeste punkt skal være 80 cm i toppen og 1 m i bunden.
e. Hvert mål skal være forsynet med et net af kraftig nylon (eller andet lignende syntetisk materiale, uden knuder, med en maskestørrelse på 80 mm x 80 mm eller mindre og en tykkelse på 6 mm), der er fastgjort på bagsiden af målstolperne og tværstangen. Dette skal være fastgjort på en sådan måde, at en bold, der kastes ind i siden af målet, ikke kan komme ind i nettet mellem stolpen og nettet og forveksles med et mål, og at en bold, der kastes ind i målet, ikke forlader målet eller passerer ud mellem nettet og målstolperne og forveksles med et misset mål, forudsat at det også er ordentligt understøttet og ikke forstyrrer målmanden. Den nederste del af nettet skal være fastgjort til buede rør eller en anden passende støtte på en sådan måde, at en bold, der kommer ind i målet, ikke kan passere uden for nettet. Nettets farve skal stå i kontrast til sandet og baggrunden og være den samme som målets farve.
f. Af hensyn til spillernes og officials sikkerhed skal bunden af hvert mål være forsvarligt forankret under sandet. Forankringerne må ikke udgøre en fare for spillerne.
g. 3 meter bag hvert målområde skal der være løst ophængt net til at fange (stoppe) bolde i hele banens længde (12 m x 7 m højt). Fang- (stop-) nettene skal nå tilstrækkeligt langt ned til sandet.
Tabel for tidtager og målscorere
- Tids- og målmandsbordet skal have plads til 3-4 personer og skal placeres midt på sidelinjen og mindst 3 meter uden for sidelinjen. Tidtagerens og målscorekeeperens bord skal være placeret på en sådan måde, at tidtageren/målscoreren kan se udskiftningsområderne.
Udskiftningsområder
- Udskiftningsområdet for banespillerne er 15 meter langt og ca. 3 meter bredt. Udskiftningsområderne er placeret på hver side af spilleområdet uden for sidelinjen. Courtspillerne må kun komme ind på banen fra dette område.
- a. Det er tilladt for målmanden og banespillerne at forlade spilleområdet på den korteste vej på siden af deres eget holds udskiftningsområde. Dette betyder praktisk talt, at spillerne kan forlade spillepladsen ud over hele sidelinjen af spilleområdet og målområderne på den side af deres eget holds udskiftningsområde.
- b. Målmændene skal komme ind på banen over sidelinjen til deres eget holds målområde fra siden af deres eget holds udskiftningsområde (Rules 4:13, 5:12). c. Den indskiftede målmand må afvente sin tur til at komme ind på banen ved at sætte sig (eller knæle) ved sidelinjen mellem sit holds mållinje og målområdelinjen.
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/Beach-handball-Diagram-1.jpeg)
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/Beach-handball-Diagram-1a-.png)
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/Diagram-2-Beach-handball.jpeg)
Regel 2
2. Spillets start, spilletid, slutsignal, time-out og holdtime-out
Start af spillet
- Før kampen foretager dommerne en møntkastning for at bestemme valg af ender og udskiftningsområder. Det vindende hold skal derefter vælge enten en af banens ender eller den respektive side af udskiftningsområdet. Det andet hold træffer sit valg i overensstemmelse med det første holds beslutning. Efter halvtidspausen skifter holdene ende. De skifter ikke udskiftningsområder.
- Hver periode i spillet, og også "Golden Goal", begynder med et dommerkast (Regel 10:1-2) efter et fløjtesignal fra dommerne (Regel 2:5).
- Banespillerne placerer sig hvor som helst i spilleområdet.
Spilletid
- Spillet består af to perioder, som scores hver for sig. Hver periode varer 10 minutter (men se Regler 2:6, 2:8 og 4:2). Pausen varer 5 minutter.
- Spilletiden (udførelse af dommerkastet og start af uret) begynder med dommerens fløjte (Regel 2:2).
- Hvis stillingen er lige ved slutningen af en periode, anvendes "Golden Goal" (regel 9:7). Spillet genoptages med et dommerkast (Regel 10). Vinderen af hver periode får et point.
- Hvis begge perioder vindes af det samme hold, er dette hold den samlede vinder med stillingen 2-0.
- Hvis hvert hold vinder en periode, er resultatet uafgjort. Da der altid skal være en vinder, anvendes "Shoot-out" (Artikel 9).
Endeligt signal
- Spilletiden slutter med det automatiske slutsignal fra det offentlige ur eller fra tidtageren. Hvis der ikke kommer et sådant signal, fløjter dommeren for at angive, at spilletiden er slut (Regler 17:10, 18:1, 18:2).
Kommentar: Hvis der ikke er et offentligt ur med automatisk signal til rådighed, skal tidtageren bruge et bordur eller et stopur og afslutte spillet med et slutsignal. (Regel 18:2). Hvis der anvendes et offentligt ur, skal det indstilles til at gå fra 0 til 10 - Overtrædelser og usportslig opførsel, der finder sted før eller samtidig med slutsignalet (for halvleg eller kampens afslutning), skal straffes, også hvis dette ikke kan ske før efter signalet. Dommerne afslutter først kampen, når det nødvendige frikast eller 6-meterkast er blevet udført og det umiddelbare resultat er blevet fastslået (Præcisering nr. 3.).
- Kastet skal tages igen, hvis slutsignalet (for halvleg eller kampens afslutning) lyder netop når et frikast eller et 6-meterkast er ved at blive udført, eller når bolden allerede er i luften. Det umiddelbare resultat af det gentagne kast skal fastslås, inden dommerne afslutter kampen.
- Spillere og holdofficials kan fortsat straffes personligt for overtrædelser eller usportslig opførsel, som finder sted under udførelsen af et frikast eller et 6-meterkast under de omstændigheder, der er beskrevet i regel 2:10-11. En forseelse under udførelsen af et sådant kast kan dog ikke føre til et frikast i den modsatte retning.
- Hvis dommerne vurderer, at tidtageren har givet det sidste signal (til halvleg eller kampens afslutning) for tidligt, skal de lade spillerne blive på banen og spille den resterende tid. Det hold, der var i boldbesiddelse på tidspunktet for det for tidlige signal, forbliver i boldbesiddelse, når spillet genoptages. Hvis bolden var ude af spil, genstartes spillet med et kast, der svarer til situationen. Hvis bolden var i spil, genstartes spillet med et frikast i overensstemmelse med regel 13:4a-b. Hvis den første periode i et spil er blevet afbrudt for sent, skal den anden periode vare 10 minutter, fordi hver periode scorer hver for sig. Hvis den anden periode i en kamp er blevet afbrudt for sent, kan dommerne ikke længere ændre noget.
Time Out
- Dommerne bestemmer, hvornår og hvor længe spilletiden skal afbrydes ("time-out"). I følgende situationer er en time-out obligatorisk:
a. Suspension eller diskvalifikation af en spiller
b. 6-meter kast
c. Team time-out
d. Fløjtesignal fra tidtageren eller den tekniske delegerede
e. Konsultationer mellem dommerne i overensstemmelse med Regel 17:9
f. Suspension eller diskvalifikation af en holdofficial
Ud over de ovenfor nævnte situationer, hvor en time-out er obligatorisk, forventes dommerne også i andre situationer at bruge deres dømmekraft til at vurdere behovet for time-outs. I tilfælde af obligatoriske time-outs, hvor spillet er blevet afbrudt af et fløjtesignal fra tidtageren eller den delegerede, skal tidtageren dog straks stoppe det officielle ur uden at afvente en bekræftelse fra dommerne.
Nogle typiske situationer, hvor time-outs ikke er obligatoriske, men hvor der alligevel ofte gives time-outs under normale omstændigheder, er følgende:
a. En spiller ser ud til at være skadet.
b. Et hold spilder tydeligvis tid, f.eks. når holdet forsinker udførelsen af et formelt kast, når en spiller kaster bolden væk eller ikke slipper den.
c. Eksterne påvirkninger, f.eks. at banelinjerne skal genetableres.
Kommentar:
Et fløjtesignal fra tidtageren/delegaten stopper effektivt spillet. Selv om dommerne (og spillerne) ikke straks har opdaget, at spillet er blevet stoppet, er enhver handling på banen efter fløjtesignalet ugyldig. Det betyder, at hvis der blev scoret et mål efter fløjtesignalet fra bordet, skal "målet" underkendes. På samme måde er en beslutning om at tildele et kast til et hold (ethvert kast) også ugyldig. Kampen skal i stedet genoptages på den måde, der svarer til den situation, der var på det tidspunkt, hvor tidtageren/delegaten fløjtede.
Dog er enhver personlig straf, som dommerne har givet mellem tidspunktet for fløjten fra bordet og det tidspunkt, hvor dommerne stopper handlingen, fortsat gyldig. Dette gælder uanset overtrædelsens art og uanset straffen.
- Overtrædelser under en time-out har de samme konsekvenser som overtrædelser i spilletiden
(Regel 16:12, kommentar 1). - Dommerne giver tidtageren et signal, når uret skal stoppes i forbindelse med en timeout. Afbrydelsen af spilletiden skal meddeles til tidtageren ved tre korte fløjtestød og håndtegn nr. 14. Der skal altid fløjtes i fløjten for at angive, at spillet genoptages efter en time-out (Regel 15:3b). Med dette fløjt starter tidtageren uret.
Team Time Out
- Hvert hold har ret til at få en hold-time-out på et minut i hver halvdel af den ordinære spilletid. En holdofficial fra det hold, der ønsker at anmode om en hold-time-out, skal gøre det ved tydeligt at vise et grønt kort. Han går derfor hen til midten af sidelinjen og holder det "grønne kort" op på en tydeligt synlig måde, så det er umiddelbart genkendeligt for tidtageren. (Det grønne kort skal måle ca. 30×20 centimeter og skal have et stort "T" på hver side). Et hold kan kun anmode om en time-out for sit hold, når det er i boldbesiddelse (når bolden er i spil eller under en afbrydelse). Forudsat at holdet ikke mister boldbesiddelse, før tidtageren når at fløjte (i så fald vil hold-time-out'en ikke blive tilladt), vil holdet straks få hold-time-out'en bevilget. Tidtageren afbryder derefter spillet ved at fløjte i fløjten, giver håndtegn for time-out (nr. 14) og peger med strakt arm på det hold, der har anmodet om hold-time-out. Det grønne kort placeres i sandet midt på sidelinjen og ca. 1 meter uden for sidelinjen af holdofficials i sandet. Det forbliver der i resten af spilletiden i den pågældende periode. Dommerne giver en time-out, og tidtageren stopper uret. Dommerne kvitterer for holdets time-out, og tidtageren starter et separat ur, der kontrollerer holdets time-outtid. Scorekeeperen indfører tidspunktet for holdets time-out og perioden i scorebladet for det hold, der anmodede om det. Under hold-time-out'en forbliver spillerne og officials i deres udskiftningsområde eller på banen. Dommerne bliver i midten af banen, men en af dem kan kortvarigt gå hen til tidtagerbordet for at rådføre sig med dommeren. Overtrædelser under hold-time-out har samme konsekvenser som overtrædelser i spilletiden. Det er i denne sammenhæng irrelevant, om de pågældende spillere er på eller uden for banen. Under Regler 8:4, 16:1d og 16:2c., kan der gives en udelukkelse for usportslig opførsel. Efter 50 sekunder giver tidtageren et akustisk signal, der angiver, at spillet skal fortsættes om 10 sekunder. Holdene er forpligtet til at være klar til at genoptage spillet, når holdtidspausen udløber. Spillet genoptages med det kast, der svarer til den situation, der var på det tidspunkt, hvor hold-time-out'en blev givet, eller, hvis bolden var i spil, med et frikast til det hold, der anmodede om hold-time-out'en, fra det sted, hvor bolden var på tidspunktet for afbrydelsen. Når dommeren fløjter i fløjten, starter tidtageren uret.
Kommentar:
"Boldbesiddelse" omfatter også situationer, hvor spillet skal fortsættes med et målmandskast, et indkast, et frikast eller et 6-meterkast.
"Bold i spil" betyder, at spilleren har kontakt med bolden (holder bolden i hænderne, skyder, fanger eller afleverer bolden til en holdkammerat), eller at holdet er i boldbesiddelse.
Regel 3
3. Kugle
- Spillet spilles med en rund, glatte gummibold. Herrebolden vejer 350 til 370 gram og har en omkreds på 54 til 56 centimeter; kvindebolden vejer 280 til 300 gram og har en omkreds på 50 til 52 centimeter. Til børnespil kan der anvendes en mindre bold.
- Før hver kamp skal der være mindst 4 almindelige bolde til rådighed. De 2 reservebolde skal opbevares i midten bag hvert mål i et dertil indrettet område, og den 3. reservebold skal opbevares ved tidtagerbordet.
- For at minimere afbrydelser af spilletiden og undgå time-outs skal målmanden, som dommeren angiver, bringe en erstatningsbold ind i spillet så hurtigt som muligt, når bolden har forladt banen.
Regel 4
4. Hold, udskiftninger, udstyr
Team
- Der kan arrangeres strandhåndboldkampe og turneringer for mandlige, kvindelige og blandede hold.
- I princippet består et hold af op til 10 spillere. Mindst 6 spillere skal være til stede ved spillets begyndelse. Hvis antallet af spilleberettigede spillere falder til under 4, afbrydes spillet, og det andet hold anses for at have vundet kampen.
- Der må højst være 4 spillere pr. hold (3 markspillere og 1 målmand) på banen. De resterende spillere er udskiftere, som forbliver i deres eget udskiftningsområde.
- En spiller eller en holdofficial har ret til at deltage, hvis han er til stede ved kampens start og er opført på scoringslisten. Spillere/holdofficielle, der ankommer efter kampens start, skal indhente deres ret til at deltage hos tidtageren/scoreren og skal opføres på scoringslisten. En spiller, der er berettiget til at deltage, kan i princippet til enhver tid komme ind på banen gennem holdets egen udskiftningslinje (se dog, Regel 4:13). Den "ansvarlige holdofficial" skal sikre, at kun de spillere, der har ret til at deltage, kommer ind på banen. En overtrædelse skal straffes som usportslig opførsel af den "ansvarlige holdofficial".
- Under hele kampen skal hver af spillerne på banen have en af dem udpeget som målmand. En spiller, der er udpeget som målmand, kan til enhver tid påtage sig rollen som banespiller. Ligeledes kan en banespiller overtage funktionen som målmand (se dog, Regel 4:8).
- Et hold må højst bruge 4 holdofficials under kampen, men kun 2 af dem må forblive i udskiftningsområdet. De 2 andre skal forblive bag udskiftningsområdet uden for sikkerhedszonen, men i tilfælde af en spillers skade kan de efter dommerens tilladelse gå hen til stedet for at yde assistance i overensstemmelse med regel 4:7. Disse holdofficials må ikke udskiftes i løbet af kampen. En af dem skal udpeges som "ansvarlig holdofficial". Kun denne official må henvende sig til tidtageren/scoreren og eventuelt til dommerne (undtagen som nævnt i Regel 2:17). Det er generelt ikke tilladt for en holdofficial at gå ind på banen under kampen. En overtrædelse af denne regel straffes som usportslig opførsel (Regler 8:4, 16:1d, 16:2d og 16:6b). Spillet genoptages med et frikast til modstanderne (Regel 13:1a-b, Præcisering nr.8).
- I tilfælde af en skade kan dommerne give tilladelse (med håndsignal nr. 15) til, at to af de personer, der er "berettigede til at deltage" (se Regel 4:4) til at komme ind på banen under en time-out (håndsignal nr. 14) med det specifikke formål at hjælpe den skadede spiller (Regel 16:2d). Hvis yderligere personer træder ind på banen, efter at to personer allerede er trådt ind, straffes dette som ulovlig indtræden, hvis en spiller er under Regel 4:14 og 16:2a, og for så vidt angår en holdofficiel under Regel 4, 16:2h og 16:6a. En person, der har fået tilladelse til at komme ind på banen, men som i stedet for at hjælpe den skadede spiller giver instruktioner til spillerne, henvender sig til modstandere eller dommere osv., skal betragtes som skyldig i usportslig opførsel.
Udstyr
- Alle spillere på et hold skal bære identiske uniformer. Kombinationer af farver og design for de to hold skal klart kunne skelnes fra hinanden. Beach Handball-spillernes mandlige spilleruniform består af en tank top og shorts samt eventuelt tilbehør. Den kvindelige Beach Handball-spillers uniform består af en kropsnær tank top, korte stramme bukser og evt. tilbehør. Tanktoppe/body fit-tanktoppe skal være af (mindst 80% ensfarvede) lyse og lyse farver (dvs. rød, blå, gul, grøn, orange og hvid) i et forsøg på at afspejle de farver, der normalt anvendes og bæres på stranden. En spiller, der træder ind på banen som målmand, skal bære samme uniform (med hensyn til design og spillernummer) som sine holdkammerater, men i farver, der adskiller ham fra begge holds markspillere og målmændene fra modstanderholdet (Regel 17:3).
Kommentar:
Holdofficials skal bære identiske trøjer i en anden farve end deres egne og modstanderholdets spillere. Alle 4 holdofficials, der er til stede på banen under deres holds kamp, skal være i nøjagtig samme uniform.
- Idrætsnummeret (ca. 12×10 cm) skal anbringes på forsiden og bagsiden af mændenes og kvindernes body fit-tank tops. Disse oplysninger skal være trykt i en kontrastfarve i forhold til tank tops/body fit tank tops (dvs. lys på en mørk tank top/body fit tank top, mørk på en lys tank top/body fit tank top).
- Alle spillere spiller barfodet. Det er tilladt at bære almindelige sportssokker (af stof) eller støttebandager. Alle andre typer fodtøj (syntetisk fodtøj, gummi osv.) er ikke tilladt.
- Det er ikke tilladt at bære genstande, der kan være farlige for spillerne. Dette omfatter f.eks. hovedbeskyttelse, ansigtsmasker, armbånd, ure, ringe, halskæder eller kæder, øreringe, briller uden bånd eller med solide stel, ortopædiske hjælpemidler med hårde plast- eller metaldele eller andre genstande, der kan være farlige (Regel 17:3).
Idrætsudøverne har tilladelse til at bruge følgende tilbehør:
- Kasket eller hat (med blødt eller hårdt visir vendt bagud for at undgå skader), pandebånd eller
bandana.
- Solbriller (plastik med bånd til fastholdelse).
- Terapeutiske støttebandager (eller bandager) til knæ/albue/fod.
Kommentar 1:
Caps, huer, pandebånd eller bandanaer, der anvendes af et holds atleter, skal være af samme farve. Det samme gælder for enhver hovedbeklædning, der anvendes af holdets officials. Idrætsudøverne er ansvarlige for deres eget tilbehør. Spillere, der ikke opfylder de foregående krav, får ikke lov til at deltage i kampen, før de har rettet op på problemet.
Kommentar 2:
Næsebeskytter: Reglen siger, at det ikke er tilladt at bære en hovedbeskyttelse eller en ansigtsmaske. Denne regel skal fortolkes som følger: En maske dækker den største del af ansigtet. En næsebeskytter er meget mindre i størrelse og dækker kun næseområdet. Derfor er det tilladt at bære en næsebeskyttelse.
- Hvis en spiller bløder eller har blod på kroppen eller på uniformen, skal spilleren straks og frivilligt forlade banen (ved en normal udskiftning) for at få stoppet blødningen, få dækket såret og få renset kroppen og uniformen af. Spilleren må ikke vende tilbage til banen, før dette er sket. En spiller, der ikke følger dommernes anvisninger i forbindelse med denne bestemmelse, anses for at have gjort sig skyldig i usportslig opførsel (Regler 8:4, 16:1d og 16:2c).
Udskiftning af spillere
- Udskiftningsspillere kan til enhver tid og gentagne gange komme ind i spillet uden at give tidtageren/scorekeeperen besked, så længe de spillere, de erstatter, allerede har forladt banen (Regel 16:2a). Spillerne skal altid komme ind på banen over deres eget holds udskiftningslinje (Regel 16:2a). Disse krav gælder også for udskiftning af målmænd (Regel 5:12). Udskiftningsreglerne gælder også under en time-out (undtagen hold-time-out). I tilfælde af en forkert udskiftning genstartes spillet med et frikast (Artikel 13) eller et kast på 6 meter (Artikel 14) for modstanderne, hvis spillet skal afbrydes. Ellers genstartes spillet med det kast, der svarer til situationen. Den skyldige spiller straffes med en udvisning (Artikel 16). Hvis mere end én spiller fra samme hold gør sig skyldig i en fejl ved udskiftning i den samme situation, skal kun den første spiller, der begår en overtrædelse, straffes.
- Hvis en ekstra spiller kommer ind på banen uden at være blevet skiftet ud, eller hvis en spiller ulovligt forstyrrer spillet fra udskiftningsområdet, skal spilleren suspenderes. Holdet skal således reduceres med en spiller på banen. Hvis en spiller kommer ind på banen, mens han afsoner en udelukkelse, skal han have en yderligere udelukkelse, der starter straks og også medfører diskvalifikation af spilleren. Hvis modstanderholdet var i boldbesiddelse på tidspunktet for indgangen, reduceres holdet tilsvarende yderligere på banen. Hvis den suspenderede spillers hold var i boldbesiddelse på tidspunktet for indlægget, skal holdet reduceres med en spiller på banen. Kampen genoptages i begge tilfælde med et frikast til modstanderne (Regel 13:1a-b; se dog, Præcisering nr. 8).
Regel 5
5. Målmand
Målmanden har lov til at:
- røre bolden med nogen del af kroppen, mens han forsvarer inden for målområdet;
- Bevæge sig med bolden inden for målområdet uden at være underlagt de restriktioner, der gælder for banespillere (Regler 7:2-4, 7:7). Målmanden må dog ikke forsinke udførelsen af målmandskastet (Regler 6:5, 12:2 og 15:3b);
- Forlade målområdet uden bolden og deltage i spillet i spilleområdet; når målmanden gør dette, er han underlagt de regler, der gælder for spillere i spilleområdet; målmanden anses for at have forladt målområdet, så snart en del af kroppen berører sandet uden for målområdelinjen.
- Forlad målområdet med bolden og spil den igen i spilleområdet, hvis han ikke har formået at kontrollere den.
Målmanden er ikke tilladt til: - bringe modstanderen i fare, mens han forsvarer sig (Regler 8:2, 8:5);
- Forlader målområdet med bolden under kontrol (frikast i henhold til 13:1a, hvis dommerne har fløjtet for udførelsen af målmandskastet; ellers gentages målmandskastet blot);
- Røre bolden igen uden for målområdet efter et målmandskast, indtil den har rørt en anden spiller (Regel 13:1a);
- Røre bolden, når den ligger stille eller ruller på sandet uden for målfeltet, mens han befinder sig inden for målfeltet (Regel 13:1a);
- Tag bolden ind i målfeltet, når den er stationær eller ruller på sandet uden for målfeltet (Regel 13:1a);
- Gå tilbage til målområdet fra spilleområdet med bolden (Regel 13:1a);
- Berøre bolden med foden eller benet under knæet, når den ligger stille på sandet i målområdet eller bevæger sig ud mod spilleområdet (Regel 13:1a).
Udskiftning af målmanden
- Målmanden må kun komme ind på banen over sidelinjen til sit eget holds målmandsområde og kun fra siden af sit eget holds udskiftningsområde (Regler 1:8, 4:13). Målmanden må forlade spilleområdet over sidelinjen til sit eget holds udskiftningsområde eller målområdet (Regler 1:8, 4:13), men kun på den side af sit eget holds udskiftningsområde.
Artikel 6
6. Målområde
- Kun målmanden må gå ind i målområdet (se dog regel 6:3). Målområdet, som omfatter målområdelinjen, anses for at være betrådt, når en banespiller berører det med nogen del af kroppen.
- Når en banespiller kommer ind i målområdet, skal der træffes følgende beslutninger:
a. Målmandskast, når en markspiller fra modstanderholdet går ind i målområdet i boldbesiddelse eller går ind uden bolden, men opnår en fordel ved at gøre det (Regel 12:1a);
b. Frikast, når en markspiller fra det hold, der er i forsvar, kommer ind i målområdet og opnår en fordel, men uden at ødelægge en chance for at score (Regel 13:1a-b);
c. 6-meterkast, når en forsvarende spiller går ind i målfeltet og derved ødelægger en klar chance for at score (Regel 14:1a). - Det straffes ikke at gå ind i målområdet, når:
a. En spiller går ind i målområdet efter at have spillet bolden, så længe dette ikke skaber ulempe for modstanderne;
b. En spiller går ind i målområdet uden bolden og opnår ikke en fordel ved at gøre dette;
c. En forsvarende spiller går ind i målområdet under eller efter et forsøg på at forsvare, uden at det medfører en ulempe for modstanderne. - Bolden tilhører målmanden, når den befinder sig i målområdet (se dog, Regel 6:5).
- Bolden må altid spilles, når den er i hvile eller ruller, også i målområdet. Banespillerne må dog ikke gå ind i målområdet for at gøre det (frikast). Det er tilladt at spille bolden, som er i luften over målområdet, undtagen i tilfælde af et målmandskast (Regel 12:2).
- Målmanden skal bringe bolden tilbage i spil ved hjælp af et målmandskast (Artikel 12), når den ender i målfeltet.
- Spillet skal fortsætte (gennem et målmandskast under Regel 6:6), hvis en spiller fra det forsvarende hold rører bolden i forsvaret, og bolden fanges af målmanden eller kommer til at ligge i målfeltet.
- Hvis en spiller spiller bolden ind i sit eget målområde, skal der træffes følgende afgørelser:
a. Mål, hvis bolden kommer ind i målet;
b. Frit kast, hvis bolden kommer til hvile i målfeltet, eller hvis målmanden rører bolden, og den ikke kommer ind i målet (Regel 13:1a-b);
c. Indkast, hvis bolden går ud over den ydre mållinie (Regel 12:1);
d. Spillet fortsætter, hvis bolden passerer gennem målfeltet tilbage i spilleområdet uden at blive rørt af målmanden. - En bold, der vender tilbage fra målområdet ud i spilleområdet, forbliver i spil.
Regel 7
7. Spil på bolden, passivt spil
At spille bolden
Det er tilladt at:
- Kast, fang, stop, skub eller slå bolden ved hjælp af hænder (åbne eller lukkede), arme, hoved, overkrop, lår og knæ. Det er også tilladt at dykke efter bolden, når den ligger eller ruller på sandet.
- Hold bolden i højst 3 sekunder, også når den ligger på sandet (Regel 13:1a). Bolden må ikke blive på sandet længere end 3 sekunder og må derefter samles op igen af den samme spiller, som sidst rørte den (frikast).
- Tag højst 3 skridt med bolden (Regel 13:1a); et skridt anses for at være taget, når:
a. En spiller, der står med begge fødder på sandet, løfter den ene fod og sætter den ned igen eller flytter den ene fod fra et sted til et andet;
b. En spiller rører kun sandet med den ene fod, fanger bolden og rører derefter sandet med den anden fod;
c. En spiller efter et spring rører kun sandet med den ene fod og hopper derefter på samme fod eller rører sandet med den anden fod;
d. En spiller efter et spring berører sandet med begge fødder samtidig og løfter derefter den ene fod og sætter den ned igen, eller flytter den ene fod fra et sted til et andet.
Kommentar:
Det tæller kun som ét skridt, hvis den ene fod flyttes fra et sted til et andet, og den anden fod derefter trækkes ved siden af den første.
- Mens du står eller løber:
a. Bolden skal hoppe en gang og fanges igen med en eller begge hænder;
b. Stød bolden gentagne gange med den ene hånd (dribling), eller rul bolden på sandet gentagne gange med den ene hånd, og fang den derefter eller saml den op igen med den ene eller begge hænder. Så snart bolden herefter holdes i den ene eller begge hænder, skal den spilles inden for 3 sekunder eller efter højst 3 skridt (Regel 13:1a). Bolden anses for at være begyndt at hoppe eller dribble, når spilleren rører bolden med en hvilken som helst del af sin krop og leder den mod sandet. Når bolden har rørt en anden spiller eller målet, må spilleren banke bolden eller studse den og fange den igen. - Flyt bolden fra den ene hånd over i den anden.
- Spil med bolden, mens du knæler, sidder eller ligger på sandet.
Det er ikke tilladt at:
- Røre bolden mere end én gang, medmindre den i mellemtiden har rørt sandet, en anden spiller eller målet (Regel 13:1a). Det straffes ikke at fumle bolden.
Kommentar:
Fumbling betyder, at en spiller ikke formår at kontrollere bolden, når han forsøger at gribe den eller stoppe den. Hvis bolden allerede er blevet kontrolleret, må spilleren ikke røre den mere end én gang efter at have banket eller studset den.
- Berøre bolden med en fod eller et ben under knæet, undtagen når bolden er blevet kastet mod spilleren af en modstander (Regel 13:1a-b).
- Spillet fortsætter, hvis bolden berører en dommer på banen.
Passiv leg
- Det er ikke tilladt at holde bolden i holdets besiddelse uden at gøre noget synligt forsøg på at angribe eller skyde på mål (se Præcisering nr. 4). Dette betragtes som passivt spil, hvilket skal straffes med et frikast mod det hold, der er i boldbesiddelse (Regel 13:1a). Frisparket tages fra det sted, hvor bolden var, da spillet blev afbrudt.
- Når en mulig tendens til passivt spil erkendes, vises et advarselssignal (håndsignal nr. 16). Dette giver det hold, der er i boldbesiddelse, mulighed for at ændre sin måde at angribe på for at undgå at miste boldbesiddelse. Hvis angrebsformen ikke ændres, efter at der er blevet vist et forvarslingssignal, eller hvis der ikke er blevet skudt på mål, skal der kaldes et frikast mod det hold, der er i boldbesiddelse (se Præcisering nr. 4). I visse situationer kan dommerne også kalde frikast mod det hold, der er i boldbesiddelse, uden forudgående varsel (f.eks. når en spiller med vilje undlader at forsøge at udnytte en klar scoringschance).
Regel 8
8. Fejl og usportslig opførsel
Tilladte handlinger
- Det er tilladt at:
- 1. a. Bruge arme og hænder til at blokere eller få bolden i besiddelse af den;
b. Brug en åben hånd til at spille bolden væk fra modstanderen fra en hvilken som helst retning;
c. Bruge kroppen til at blokere en modstander, selv når modstanderen ikke er i boldbesiddelse;
d. At skabe kropskontakt med en modstander, når man står over for ham og har bøjede arme, og at opretholde denne kontakt for at overvåge og følge modstanderen.
Det er ikke tilladt at: - a. Trække eller slå bolden ud af hænderne på en modstander;
b. Blokere eller tvinge en modstander væk med arme, hænder eller ben;
c. Fastholde, holde, skubbe, løbe eller springe ind i en modstander;
d. Forstyrre, hindre eller bringe en modstander i fare (med eller uden bold) i strid med reglerne.
- Overtrædelser af Regel 8:2 hvor handlingen hovedsageligt eller udelukkende er rettet mod modstanderen og ikke mod bolden, skal straffes progressivt. Progressiv straf betyder, at det ikke er tilstrækkeligt at straffe en bestemt forseelse udelukkende med et frikast eller et 6-meterkast, fordi forseelsen går ud over den type overtrædelse, der normalt forekommer i kampen om bolden. Hver forseelse, der opfylder definitionen på progressiv straf, kræver en personlig straf.
- Fysiske og verbale udtryk, der er uforenelige med god sportsånd, betragtes som usportslig opførsel (for eksempler, se Præcisering nr. 5). Dette gælder både for spillere og holdofficials, på eller uden for banen. Progressiv straf finder også anvendelse i tilfælde af usportslig opførsel (Regler16:1d, 16:2, 16:6).
- En spiller, der bringer modstanderens helbred i fare, når han angriber ham, skal diskvalificeres (Regel 16:6c), især hvis han:
a. Fra siden eller bagfra enten slår eller trækker en spiller, der er i færd med at kaste eller aflevere bolden, med sin kastearm eller trækker den tilbage;
b. Foretager enhver handling, der medfører, at modstanderen bliver ramt i hovedet eller på halsen;
c. bevidst rammer en modstanders krop med sin fod eller sit knæ eller på anden måde, herunder ved at snuble, eller på anden måde;
d.skubber en modstander, der løber eller hopper, eller angriber ham på en sådan måde, at modstanderen mister kontrollen over sin krop; dette gælder også, når en målmand forlader sit målområde i forbindelse med et modangreb fra modstanderne;
e. rammer en forsvarsspiller i hovedet med et frispark, der er taget som et direkte skud på mål, idet det antages, at forsvarsspilleren ikke bevægede sig, eller på samme måde rammer målmanden i hovedet med et kast fra 6 meter, idet det antages, at målmanden ikke bevægede sig.
Kommentar:
Selv en forseelse med en meget lille fysisk påvirkning kan være meget farlig og have potentielt meget alvorlige konsekvenser, hvis tidspunktet for forseelsen er sådan, at modstanderen er forsvarsløs og uvidende. Det er risikoen for spilleren og ikke den tilsyneladende ubetydelige karakter af kropskontakten, der bør være afgørende for, om en diskvalifikation er hensigtsmæssig.
- Alvorlig usportslig opførsel af en spiller eller en holdofficial på eller uden for banen (eksempler findes under Præcisering nr. 6), skal straffes med diskvalifikation (Regel 16:6e).
- En spiller, der gør sig skyldig i "overfald" i spilletiden, skal diskvalificeres, hvilket også skal rapporteres skriftligt. Overgreb uden for spilletiden fører til diskvalifikation (Regler 16:6f; 16:16bd). En holdofficial, der har gjort sig skyldig i overfald, skal diskvalificeres (Regel 16:6g).
Kommentar:
Overgreb defineres i denne regel som et kraftigt og bevidst angreb mod en anden persons krop (spiller, dommer, tidtager/scorekeeper, holdofficial, delegeret, tilskuer osv.). Med andre ord er det ikke blot en reflekshandling eller resultatet af uforsigtige og overdrevne metoder. At spytte på en anden person betragtes specifikt som overfald.
- Overtrædelser mod Regler 8:2-7 førte til et 6-meterkast til modstanderne (Regel 14:1), hvis overtrædelsen direkte, eller indirekte på grund af den afbrydelse, den forårsager, ødelægger en klar chance for at score for modstanderne. I modsat fald fører overtrædelsen til et frikast til modstanderne (Regler 13:1a-b, men se også Regel 13:2 og 13:3). Diskvalifikation som følge af en særlig hensynsløs, særlig farlig, overlagt eller ondsindet handling skal også indberettes skriftligt.
- Hvis dommerne finder en handling særlig hensynsløs, særlig farlig, overlagt eller ondsindet, skal de efter kampen aflevere en skriftlig rapport, så de ansvarlige myndigheder kan træffe beslutning om yderligere foranstaltninger. Indikationer og karakteristika, der kan tjene som beslutningskriterier ud over dem i Regel 8:5 er:
a. En særlig hensynsløs eller særlig farlig handling;
b. En overlagt eller ondsindet handling, som ikke på nogen måde er relateret til spilsituationen. Diskvalifikation på grund af ekstremt usportslig opførsel skal også indberettes skriftligt. - Hvis dommerne betragter en opførsel som ekstremt usportslig, skal de efter kampen indsende en skriftlig rapport, så de ansvarlige myndigheder kan træffe beslutning om yderligere foranstaltninger. Følgende handlinger kan tjene som eksempler:
a. Fornærmende eller truende adfærd rettet mod en anden person, f.eks. dommer, tidtager/scorekeeper, delegeret, holdofficial, spiller, tilskuer; adfærden kan være verbal eller ikke-verbal (f.eks. ansigtsudtryk, gestikulationer, kropssprog eller kropskontakt);
b. (I) En holdofficials indblanding i spillet, på banen eller fra udskiftningsområdet, eller (II) En spiller ødelægger en klar chance for at score, enten ved at komme ulovligt ind på banen (Regel 4:14) eller fra erstatningsområdet;
c. Hvis bolden i kampens sidste minut er ude af spil, og en spiller eller en holdofficial forhindrer eller forsinker udførelsen af et kast til modstanderne for at forhindre dem i at kunne tage et skud på mål eller opnå en klar scoringschance; dette betragtes som ekstremt usportsligt, og det gælder for enhver form for indblanding (f.eks. med kun begrænset fysisk handling, opfangning af en aflevering, indblanding i modtagelsen af bolden, ikke frigivelse af bolden);
d. Hvis bolden er i spil i det sidste minut af en kamp, og modstanderne ved en handling, der falder ind under regel 8:5 eller 8:6, forhindre det hold, der er i boldbesiddelse, i at tage et skud på mål eller få en klar målchance; dette skal ikke blot straffes med en diskvalifikation i henhold til 8:5 eller 8:6; der skal også indsendes en skriftlig rapport.
Artikel 9
9. Scoring og afgørelse af spillets udfald
Scoring
- Et mål er scoret, når hele bolden har krydset hele mållinjen i bredden (se Diagram nr. 3), forudsat at der ikke er begået nogen overtrædelse af reglerne af kasteren eller en holdkammerat før eller under kastet. Et mål skal tillades, hvis en forsvarsspiller overtræder reglerne, men bolden alligevel går i mål. Der kan ikke tildeles et mål, hvis en dommer eller tidtager har afbrudt spillet, før bolden har krydset mållinjen fuldstændigt. Der skal tildeles et mål til modstanderne, hvis en spiller spiller bolden ind i eget mål, undtagen i den situation, hvor en målmand udfører et målmandskast, og bolden ikke krydser målområdelinjen (Regler 12:2, andet afsnit). Et selvmål scoret af en spiller giver ét point.
Kommentar: Et mål skal tildeles, hvis bolden forhindres i at gå i mål af nogen eller noget, der ikke deltager i spillet (tilskuere osv.), og dommerne er overbevist om, at bolden ellers ville være gået i mål.
- Kreative eller spektakulære mål gives med to point (se Præcisering nr.1).
- Et mål scoret med et 6-meterkast giver to point.
- Når der er scoret et mål, genoptages spillet med et målmandskast fra målfeltet (Regel 12:1).
- Et mål, der er blevet tildelt, kan ikke længere annulleres, når dommeren har godkendt målet, og målmandskastet er blevet taget. Dommerne skal gøre det klart (uden målmandskast), at de har godkendt et mål, hvis signalet for periodens afslutning lyder umiddelbart efter, at der er scoret et mål, og før målmandskastet kan tages.
Scoring af målmanden
6. Der gives to point, når målmanden scorer et mål.
Afgørelse af spillets udfald
- Hvis stillingen er lige ved slutningen af en periode, anvendes "Golden Goal"-metoden, dvs. at vinderen er det hold, der scorer det første mål (Regel 2:6).
- Hvis begge hold har vundet en periode, anvendes en "Shoot-out". Fem spillere, der er berettiget til at spille, foretager kast på skift med modstanderholdet. Hvis en målmand er en af de kastende spillere, tæller han som en markspiller, når han tager sit kast (Regel 4:8 Kommentar). Vinderen er det hold, der har scoret flest point efter fem kast. Hvis resultatet ikke er afgjort efter første runde, fortsætter "Shoot-out". I den forbindelse skal der først skiftes ender (uden at udskiftningsområdet ændres - se Kommentar). Igen tager fem spillere, der er spilleberettiget, kast skiftevis med modstanderholdet. Nu går det andet hold først. I denne runde og i alle efterfølgende runder afgøres kampen, så snart et hold tager føringen, når der har været lige mange forsøg fra hvert hold.
Kommentar:
Afgørelse af spillets udfald ved hjælp af "Shoot-out":
I "Shoot-out" bruger dommerne et møntkast for at bestemme valget af ender og hvilket hold der starter (se Præcisering nr. 2).
Hvis et hold har vundet møntkastningen og beslutter sig for at starte "Shoot-out", har modstanderne ret til at vælge ender. Hvis det hold, der har vundet møntkastningen, foretrækker at vælge enderne, har modstanderne alternativt ret til at starte "Shoot-out".
Begge målmænd starter med at stå på mållinjen med mindst én fod. Målmandsspilleren skal stå i spilleområdet med den ene fod på det højre eller venstre punkt, hvor målområdelinjen og sidelinjen krydser hinanden.
Når dommeren fløjter, spiller han bolden tilbage til sin målmand på mållinjen. Under afleveringen må bolden ikke røre sandet. Når bolden har forladt spillerens hånd, må begge målmænd bevæge sig fremad. Målmanden med bolden skal forblive i sit målområde.
Inden for 3 sekunder skal han enten skyde mod modstanderens mål eller aflevere bolden til sin holdkammerat, som løber mod modstanderens mål. Også under denne aflevering må bolden ikke røre sandet.
Spilleren skal fange bolden og forsøge at score et mål uden at overtræde nogen regel.
Hvis den angribende målmand eller banespilleren begår en regelovertrædelse, er angrebet slut.
Hvis den forsvarende målmand forlader sit målområde, må han på et tidspunkt gå tilbage i sit målområde.
Hvis antallet af spillere falder til under 5 i en runde, har det pågældende hold tilsvarende færre kastemuligheder, fordi ingen spiller har lov til at kaste en anden gang.
- Hvis den forsvarende målmand redder et mål i "Shoot-out" ved at overtræde en regel, skal der tildeles et 6-meterkast (se Præcisering nr. 9).
Kommentar:
Enhver spiller, der er spilleberettiget, har lov til at udføre dette 6-meterkast.
- Under "Shoot-out" skal alle de involverede spillere på banen blive i deres udskiftningsområde. Spillere, der har taget deres kast, går tilbage til deres udskiftningsområde.
Diagram 3: Pointgivning
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/Beach-handball-diagram-3.png)
Regel 10
10. Dommerkast
- Hver periode, og også "Golden Goal", begynder med et dommerkast (Regel 2:2).
- Dommerkastet foretages i midten af banen. Den ene dommer kaster bolden lodret efter et fløjtesignal fra den anden dommer.
- Den anden dommer er placeret uden for sidelinjen over for tidtagningsbordet.
- Med undtagelse af en spiller fra hvert hold skal alle spillere holde sig mindst tre meter væk fra dommeren, mens dommerkastet udføres, men de må gerne placere sig hvor som helst på banen. De to spillere, der hopper efter bolden, skal stå ved siden af dommeren, hver på den side, der er nærmest sit eget mål.
- Bolden må først spilles, når den har nået sit højeste punkt.
Artikel 11
11. Smid i
- Et indkast tildeles, når bolden har krydset sidelinjen fuldstændigt, eller når en markspiller på det forsvarende hold var den sidste, der rørte bolden, inden den krydsede sit holds ydre mållinje.
- Indkastet tages uden fløjtesignal fra dommerne (se dog, Regel 15:3b) af modstanderne til det hold, hvis spiller sidst rørte bolden, før den passerede linjen.
- Indkastet tages fra det sted, hvor bolden har krydset sidelinjen, men mindst 1 meter fra det punkt, hvor målområdelinjen og sidelinjen skærer hinanden, hvis bolden har krydset den ydre mållinje eller sidelinjen inden for målområdet.
- Kasteren skal stå med en fod på sidelinjen, indtil bolden har forladt hans hånd. Spilleren må ikke selv lægge bolden ned og derefter samle den op eller selv hoppe med bolden og derefter fange den igen (Regel 13:1a).
- De forsvarende spillere skal være mindst 1 meter væk fra den udførende spiller under et indkast.
Artikel 12
12. Målmandskast
- Et målmandskast tildeles, når:
a. En spiller fra det modsatte hold er gået ind i målområdet i strid med Regel 6:2a;
b. Modstanderholdet har scoret et mål;
c. Målmanden kontrollerer bolden i sit målområde (Regel 6:6);
d. Bolden krydser den ydre mållinje, efter at være blevet berørt sidst af målmanden eller en spiller
af modstanderholdet.
Det betyder, at bolden i alle disse situationer anses for at være ude af spil, og spillet genoptages med et målmandskast (Regel 13:3), hvis der sker en overtrædelse, efter at et målmandskast er blevet tildelt, og før det er blevet udført.
Regel 13:3 gælder, hvis der sker en overtrædelse af reglerne fra målmandens hold, efter at et målmandskast er blevet tildelt, og før det er blevet udført. Målmandskastet udføres af målmanden, uden fløjtesignal fra dommeren (se dog, Regel 15:3b), fra målområdet ud over målområdelinjen. Målmandskastet anses for at være taget, når bolden, som målmanden har kastet, har krydset målområdelinjen. Det er tilladt for det andet holds spillere at være umiddelbart uden for målområdelinjen, men de må ikke røre bolden, før den har passeret linjen (Regel 15:7, tredje afsnit).
Kommentar:
Målmandskast under en målmands udskiftning: Målmandskastet skal altid udføres af den udgående målmand. Han må kun forlade banen efter at have udført målmandskastet.
- Målmanden må ikke røre bolden igen efter et målmandskast, før den har rørt en anden
spiller (Regler 5:7, 13:1a).
Artikel 13
13. Frikast
Beslutning om frikast
- I princippet afbryder dommerne spillet og får det genoptaget med et frikast til modstanderne, når:
a. Holdet i boldbesiddelse begår en overtrædelse af reglerne, som skal føre til tab af boldbesiddelse (se Regler 4:4, 4:6, 4:13, 4:14, 5:6-11, 6:2b, 6:4, 6:8b, 7:2-4, 7:7-8, 7:10, 8:8, 11:4, 12:3, 13:9, 14:5-7 og 15:2-5).
b. Det forsvarende hold begår en overtrædelse af reglerne, som medfører, at det hold, der er i boldbesiddelse, mister bolden (se regler 4:4, 4:6, 4:13, 4:14, 6:2b, 6:4, 6:8b, 7:8, 8:8, 13:7). - Dommerne bør sikre kontinuitet i spillet ved at afholde sig fra at afbryde spillet for tidligt med en afgørelse om frikast.
Det betyder, at i henhold til Regel 13:1a, Dommerne skal ikke dømme et frikast, hvis det forsvarende hold kommer i boldbesiddelse umiddelbart efter det angribende holds overtrædelse.
På samme måde kan der i henhold til Regel 13:1bskal dommerne ikke gribe ind, før og medmindre det er klart, at det angribende hold har mistet boldbesiddelsen eller er ude af stand til at fortsætte angrebet på grund af overtrædelsen begået af det forsvarende hold.
Hvis der skal gives en personlig straf på grund af regelbruddet, kan dommerne beslutte at afbryde spillet med det samme, hvis dette ikke medfører en ulempe for modstanderne af det hold, der har begået regelbruddet. Ellers bør straffen udskydes, indtil den eksisterende situation er overstået. Regel 13:2 gælder ikke i tilfælde af overtrædelser mod Regler 4:3, 4:4, 4:4, 4:6, 4:13, 4:14 hvor spillet straks afbrydes ved tidtagerens indgriben.
- Hvis en overtrædelse, der normalt ville føre til et frikast under Regel 13:1 finder sted, når bolden er ude af spil, genstartes spillet med det kast, der svarer til årsagen til den eksisterende afbrydelse.
- Ud over de situationer, der er nævnt i Regel 13:1a-b, et frikast bruges også som en måde at genstarte spillet på i visse situationer, hvor spillet er afbrudt (dvs. når bolden er i spil), selv om der ikke er sket nogen overtrædelse af reglerne:
a. Hvis et hold er i boldbesiddelse på tidspunktet for afbrydelsen, skal dette hold beholde boldbesiddelsen;
b. Hvis ingen af holdene er i boldbesiddelse, skal det hold, der sidst var i boldbesiddelse, have bolden igen;
c. Når spillet afbrydes, fordi bolden har berørt et inventar over banen, skal det hold, som ikke sidst rørte bolden, have boldbesiddelse.
"Advantage-reglen" i henhold til Regel 13:2 finder ikke anvendelse i de situationer, der er anført i Regel 13:4. - Hvis der træffes en afgørelse om frikast mod det hold, der er i boldbesiddelse, når dommeren fløjter, skal den spiller, der har bolden på det tidspunkt, straks smide den eller lægge den ned på det sted, hvor han er (Regel 16:2d).
Udførelse af frikast
- Når et frispark tages, må det angribende holds spillere ikke placere sig tættere end 1 meter fra modstandernes målfeltlinje, før frisparket er taget.
(Regel 15:1). - Når frisparket udføres, skal modstanderne holde sig i en afstand på mindst 1 meter fra kasteren.
- Frikast udføres normalt uden fløjtesignal fra dommeren (se dog, Regel 15:3b) og i princippet fra det sted, hvor overtrædelsen er begået. Følgende er undtagelser fra dette princip:
I de situationer, der er beskrevet under Regel 13:4a-b, udføres frisparket efter fløjtesignal i princippet fra det sted, hvor bolden befandt sig på tidspunktet for afbrydelsen. I tilfælde af Regel 13:4c, skal frisparket, også efter fløjtesignal, i princippet tages fra det sted under det sted, hvor bolden rørte armaturet.
Hvis en dommer eller en teknisk delegeret (fra IHF eller et kontinentalt/nationalt forbund) afbryder spillet på grund af en overtrædelse begået af en spiller eller en holdofficiel fra det forsvarende holds side, og dette resulterer i en mundtlig advarsel eller en personlig straf, skal frisparket tages fra det sted, hvor bolden var, da spillet blev afbrudt, hvis dette er et mere gunstigt sted end det sted, hvor overtrædelsen fandt sted.
Den samme undtagelse som i det foregående afsnit gælder, hvis en tidtager afbryder spillet på grund af en forkert udskiftning eller ulovlig indgang under Regler 4:3-4, 4:6, 4:13-14.
Som anført i Regel 7:10, skal frispark, der kaldes på grund af passivt spil, tages fra det sted, hvor bolden var, da spillet blev afbrudt. Uanset de grundlæggende principper og procedurer, der er anført i de foregående afsnit, kan et frikast aldrig tages inden for det kastende holds eget målområde. I enhver situation, hvor det angivne sted er inden for målområdet, skal stedet for udførelsen flyttes til det nærmeste sted umiddelbart uden for målområdet. Hvis den korrekte placering af frikastet er tættere end en meter fra det forsvarende holds målområdelinje, skal udførelsen finde sted mindst en meter fra målområdelinjen. - Når en spiller fra det hold, der har modtaget frisparket, er i den korrekte position til at tage kastet med bolden i hånden, må han ikke lægge den ned i sandet og samle den op igen eller hoppe med den og fange den igen (Regel 13:1a).
Artikel 14
14. Seks meter kast
6-meter-afgørelse
- Et 6-meterkast tildeles, når:
a. En klar chance for at score bliver ødelagt hvor som helst på banen af en spiller eller en holdofficiel fra modstanderholdet;
b. Der er et uberettiget fløjtesignal på et tidspunkt, hvor der er en klar chance for en scoring;
c. En klar chance for at score bliver ødelagt ved indblanding af en person, der ikke deltager i spillet (undtagen når Regel 9:1 Kommentar, gælder).
For definitionen af "klar chance for at score" se Præcisering nr.7. - Hvis en angribende spiller bevarer fuld kontrol over bolden og kroppen på trods af en overtrædelse som i 14:1a, er der ingen grund til at give et 6-meterkast, selv om spilleren derefter ikke udnytter den klare scoringschance.
Når der er tale om en potentiel 6-meter-afgørelse, bør dommerne altid vente med at gribe ind, indtil de klart kan afgøre, om en 6-meter-afgørelse er berettiget og nødvendig. Hvis den angribende spiller fortsætter med at score et mål på trods af den ulovlige indblanding fra forsvarsspillerne, er der naturligvis ingen grund til at give et 6-meterkast. Hvis det omvendt bliver tydeligt, at spilleren virkelig har mistet bold- eller kropskontrol på grund af overtrædelsen, så der ikke længere er en klar chance, skal der gives et 6-meterkast. - Når dommerne tildeler et 6-meterkast, skal de give en time-out (Regel 2:14b).
- Hvis et mål scorer ved et 6-meterkast, gives der 2 point (Regel 9:3).
6-meter udførelse
- Kastet fra 6 meter skal tages som et skud på mål inden for 3 sekunder efter fløjtesignal fra kampens dommer (Regel 13:1a).
- Spilleren, der foretager 6-meterkastet, må ikke røre eller krydse 6-meterlinjen, før bolden har forladt hans hånd (Regel 6:2a).
- Bolden må ikke spilles igen af kasteren eller en holdkammerat efter udførelsen af et 6-meterkast, før den har berørt en modstander eller målet (Regel 13:1a).
- Når et 6-meterkast udføres, skal målmanden og kasterens øvrige modstandere holde sig mindst 1 meter fra kasteren, indtil bolden har forladt kasterens hånd. Hvis de ikke gør det, vil 6-meterkastet blive taget om, hvis det ikke resulterer i et mål.
- Det er ikke tilladt at skifte målmand, når kasteren er klar til at tage 6-meterkastet og står i den korrekte position med boldhånden. Ethvert forsøg på at foretage en udskiftning i denne situation skal straffes som usportslig opførsel (Regler 8:4, 16:1d og 16:2c).
- Af hensyn til fair play er det ikke tilladt at forhindre kasteren i at blokere for de spillere, der står ved siden af eller i nærheden af kasteren (med armbevægelser, lyde osv.).
Artikel 15
15. Generel instruktion for udførelse af kast (indkast, målmandskast, frikast og 6-meterkast)
- Bolden skal være i kasterens hånd, før kastet udføres.
Alle spillere skal være på de positioner, der er foreskrevet for det pågældende kast. Spillerne skal forblive i deres korrekte positioner, indtil bolden har forladt kasterens hånd.
En forkert udgangsstilling skal korrigeres (se dog, Regel 15:7). - Med undtagelse af målmandskast skal kasteren have en del af en fod i konstant kontakt med sandet, når kastet udføres (Regel 13:1a). Den anden fod kan løftes og sættes ned gentagne gange.
- Dommeren skal fløjte til genstart:
a. Altid i tilfælde af 6-meterkast;
b. I tilfælde af indkast, målmandskast eller frikast:
-For en genstart efter en timeout;
-For en genstart med et frikast under Regel 13:4;
-Hvis der er sket en forsinkelse i udførelsen;
-Efter en korrektion af spillernes positioner;
-Efter en mundtlig advarsel.
Efter fløjtesignalet skal kasteren spille bolden inden for 3 sekunder (Regel 13:1a). - Et kast anses for at være udført, når bolden har forladt kasterens hånd (se dog, Regel 12:2).
Bolden må ikke overdrages til eller berøres af en af kasterens holdkammerater, når kastet udføres (Regel 13:1a). - Kasteren må ikke røre bolden igen, før den har rørt en anden spiller eller målet (regel 13:1a) (undtagen for målmandskast, se Regel 12:3).
- Et mål kan scorer direkte fra et hvilket som helst kast, undtagen i tilfælde af et målmandskast, hvor et "selvmål" ikke er muligt (Regel 12:2, se dog Regel 6:2), og et dommerkast (fordi det udføres af dommeren).
- Dommerne må ikke korrigere de forsvarende spilleres forkerte positioner i forbindelse med udførelsen af indkast eller frikast, medmindre de angribende spillere stilles ufordelagtigt ved at tage kastet med det samme. Hvis der er tale om en ulempe, skal positionerne korrigeres (Regel 15:3b). Hvis dommeren fløjter for at få et kast til trods for forkerte positioner fra de forsvarende spilleres side, har disse spillere fuld ret til at gribe ind. En spiller skal suspenderes, hvis han forsinker eller forstyrrer modstandernes udførelse af et kast ved at stå for tæt på eller ved andre overtrædelser (Regel 16:2e).
Artikel 16
16. Straffe
Ophængning
- Der kan gives en suspension for:
a. Fejl og lignende forseelser mod en modstander (Regler 5:5 og 8:2), som ikke falder ind under kategorien "straffes progressivt" i henhold til Regel 8:3;
b. Fejl, der skal straffes progressivt (Regel 8:3);
c. Overtrædelser, når modstanderne udfører et formelt kast (Regel 15:7);
d. Usportslig opførsel af en spiller eller en holdofficiel (Regel 8:4). - Der skal gives en suspension:
a. For en fejlagtig udskiftning eller ulovlig indførsel af retten (Regler 4:13-14);
b. Ved gentagne forseelser af den art, at de skal straffes progressivt (Regel 8:3);
c. For gentagen usportslig opførsel af en spiller på banen eller uden for banen (Regel 8:4);
d. For at undlade at smide eller lægge bolden ned, når der træffes en beslutning om frikast mod det hold, der er i boldbesiddelse (Regel 13:5);
e. Ved gentagne overtrædelser, når modstanderne udfører et formelt kast (Regel 15:7);
f. Som følge af en diskvalifikation af en spiller eller en holdofficiel i spilletiden (Regel 16:8, andet afsnit);
g. Til den "ansvarlige holdofficial", hvis en spiller, der ikke har ret til at deltage, kommer ind på banen, eller hvis flere end de registrerede holdofficials og spillere er til stede i udskiftningsområdet efter kampens start;
h. Hvis en holdofficial går ind på banen som en ekstra person i tilfælde af en spillers skade;
i. Hvis en holdofficial går ind på banen i tilfælde af en spillers skade og i stedet for at hjælpe den skadede spiller giver instruktioner til spillerne, henvender sig til modstandere eller dommere.
Kommentar: Det er ikke muligt at give et holds officials mere end én suspension i alt. Når en holdofficial er blevet suspenderet, må han forblive i udskiftningsområdet og udføre sine opgaver. Holdets styrke på banen er dog reduceret indtil den næste udskiftning mellem de to hold.
- Dommeren skal tydeligt angive suspensionen til den skyldige spiller og til tidtageren/scorekeeperen ved hjælp af det foreskrevne håndsignal (Håndtegn nr. 12).
- Den suspenderede spiller må ikke deltage i kampen i den periode, hvor han er suspenderet, og holdet må ikke erstatte ham på banen.
Suspensionen begynder, når spillet genoptages med et fløjtesignal.
Den suspenderede spiller kan erstattes eller får lov til at komme ind på banen, så snart der er sket en udskiftning mellem de to hold (se Regel 16, Kommentar 2). - Den anden suspension af en spiller medfører diskvalifikation.
I princippet gælder en diskvalifikation som følge af to udelukkelser kun for den resterende spilletid (Artikel 16, kommentar 3), og det skal betragtes som en dommerbeslutning baseret på fakta (sådanne diskvalifikationer skal ikke nævnes på pointlisten).
Diskvalifikation
- Der skal gives en diskvalifikation for:
a. Alvorlig usportslig opførsel;
b. Anden (eller efterfølgende) gang en spiller eller en af spillerne har udvist usportslig opførsel
tjenestemænd på et hold (Regel 8:4);
c. Fejl, der bringer modstanderens helbred i fare (Regel 8:5);
d. Fejl af målmanden, der forlader sit målområde under et "Shoot-out" og bringer sundheden i fare
af modstanderen (Regel 8:5: Handlinger, der klart er rettet mod modstanderens krop og
ikke er rettet mod at spille bolden);
e. Alvorlig usportslig opførsel af en spiller eller en holdofficiel på eller uden for banen (Regel
8:6);
f. Et overgreb begået af en spiller uden for spilletiden, dvs. før kampen eller i en pause
(Regler 8:7, 16:12b, d);
g. Et overgreb begået af en holdofficiel (Regel 8:7);
h. En anden suspension af samme spiller (Regel 16:5);
i. Gentagen usportslig opførsel af en spiller eller en holdofficial i en pause (Regel
16:12d). - Efter at have taget en time-out skal dommerne tydeligt angive diskvalifikationen over for den skyldige spiller eller official og over for tidtageren/scoreren ved at holde et rødt kort op. (Håndtegn nr. 13; det røde kort skal måle ca. 9×12 centimeter).
- En diskvalifikation af en spiller eller en holdofficial gælder altid for hele den resterende spilletid. Spilleren eller officials skal straks forlade banen og udskiftningsområdet. Efter at have forladt området må spilleren eller officials ikke have nogen form for kontakt med holdet. En diskvalifikation af en spiller eller en holdofficial reducerer altid det antal spillere eller officials, som er til rådighed for holdet (undtagen som nævnt i Regel 16.12 b). Holdet har dog lov til at øge antallet af spillere på banen igen efter en turnover mellem holdene (se Artikel 16, kommentar 2).
- En diskvalifikation (undtagen på grund af den anden suspension - Regel 16:6h) skal forklares af dommerne på scoringslisten til de relevante myndigheder og medfører (mindst) én kamps udelukkelse for den skyldige spiller/holdofficielle.
- Hvis en målmand eller banespiller under "Shoot-out" straffes på grund af usportslig eller alvorligt usportslig opførsel, medfører dette diskvalifikation af spilleren.
Mere end én overtrædelse i den samme situation
- Hvis en spiller eller en holdofficial gør sig skyldig i mere end én overtrædelse samtidig eller i direkte forlængelse af hinanden, inden kampen er blevet genoptaget, og disse overtrædelser berettiger til forskellige straffe, skal der i princippet kun gives den strengeste af disse straffe. Dette er altid tilfældet, når en af overtrædelserne er et overgreb.
Overtrædelser uden for spilletiden
- Usportslig opførsel, alvorlig usportslig opførsel eller et overfald fra en spillers eller holdofficials side, der finder sted på det sted, hvor en kamp spilles, men uden for spilletiden, straffes som følger:
Før kampen:
a. Der gives en mundtlig advarsel i tilfælde af usportslig opførsel (Regel 16:1d);
b. Der skal ske diskvalifikation i tilfælde af alvorlig usportslig opførsel eller overfald (Regel 16:6), men holdet må starte med 10 spillere og 4 officials.
I en pause:
c. Der skal gives en mundtlig advarsel i tilfælde af usportslig opførsel (Regel 16:1d);
d. Der skal ske diskvalifikation i tilfælde af gentagen eller alvorlig usportslig opførsel eller i tilfælde af et overfald (Regel 16:6). Regel 16:2c-d der gælder i spilletiden, finder ikke anvendelse i tilfælde af gentagen usportslig opførsel.
Efter en diskvalifikation i en pause får holdet lov til at fortsætte på banen i fuld styrke.
Efter kampen:
e. en skriftlig rapport.
Kommentar 1: Spilletid
De situationer, der er beskrevet i Regel 16:1, 16:2 og 16:6 omfatter generelt de overtrædelser, der er begået i løbet af spilletiden. Spilletiden omfatter "time-outs", "Golden Goal" og "Shoot-out", men ikke pauserne.
Kommentar 2: Omsætningen
Udtrykket "turnover" skal anvendes for at angive, at bolden er gået fra det ene hold til det andet.
Undtagelser og præciseringer:
a. I begyndelsen af anden periode, et "Golden Goal" og "Shoot-out" kan suspenderede spillere udskiftes eller få lov til at komme tilbage på banen.
b. Hvis der er tale om en forsinket suspension i en fordelssituation:
Suspensionen begynder i det øjeblik, hvor sanktionen pålægges, dvs. så snart fordelssituationen er afsluttet, og den tilsvarende afgørelse er truffet.
Kommentar 3:
"Gældende indtil kampens afslutning" (Regel 16:5) omfatter "Golden Goal" og "Shoot-out".
Kommentar 4: Målmandens opførsel uden for målfeltet
Målmanden har det fulde ansvar for enhver kontakt med en modstander uden for sit målområde. Det betyder praktisk talt, at der ved enhver kontakt, hvor den angribende spiller ikke har mulighed for at se (eller undgå) målmanden, vil der blive udmålt et kast (6-meterkast, hvis der er en tabt klar chance for at score) og en progressiv straf. Hvis hændelsen fandt sted under Shoot-out, skal der udskrives et 6-meterkast og en diskvalifikation af målmanden.
Tværtimod (hvis den angribende spiller har tilstrækkelig tid og plads til at se og undgå målmanden) vil der blive tildelt et frikast (offensiv fejl) til fordel for målmandens hold.
Kommentar 5: Målmandens adfærd inden for målområdet
Hvis en målmand "hopper" mod en modstander, der forsøger at score, ikke lodret, selv for at skræmme modstanderen, skal der både gives et 6-meterkast og en udvisning. Hvis målmanden forårsager fysisk kontakt med modstanderen, skal der både tildeles et 6-meterkast og en diskvalifikation. Den forsvarende målmand bærer altid ansvaret for denne form for handling.
Artikel 17
17. Dommere
- Hver kamp ledes af to dommere med lige stor autoritet. De bistås af en tidtager og en målscorere.
- Dommerne overvåger spillernes og holdofficials opførsel fra det øjeblik, de træder ind i lokalerne, til de forlader dem.
- Dommerne er ansvarlige for at inspicere banen, målene og boldene, inden spillet starter; de bestemmer, hvilke bolde der skal bruges (Regler 1, 3:1). Dommerne konstaterer også, at begge hold er iført de rette uniformer. De kontrollerer scoringslisten og spillernes udstyr. De sikrer sig, at antallet af spillere og officials i udskiftningsområdet er inden for de tilladte grænser, og de konstaterer tilstedeværelsen og identiteten af den "ansvarlige holdofficial" for hvert hold. Eventuelle uoverensstemmelser skal korrigeres (Regler 4:2-3, 4:8-10).
- Møntkast foretages af en af dommerne i overværelse af den anden dommer og den "ansvarlige holdofficial" for hvert hold, eller en holdofficial eller spiller på vegne af den "ansvarlige holdofficial".
- I starten af kampen placerer den ene dommer sig uden for sidelinjen på den modsatte side af
tidtagerbordet. Det officielle ur starter på hans fløjtesignal (Regel 2:5).
Den anden dommer placerer sig i midten af banen. Efter fløjtesignalet - starter spillet med et dommerkast (Regler 2:2, 10:1-2).
Dommerne skal skifte side med hinanden fra tid til anden i løbet af kampen. - Dommerne placerer sig således, at de kan overskue begge holds udskiftningsområder (Regler 17:11, 18:1).
- I princippet skal hele kampen ledes af de samme dommere.
Det er deres ansvar at sikre, at spillet foregår i overensstemmelse med reglerne, og de skal straffe eventuelle overtrædelser (se dog, Regler 13:2, 14:2).
Hvis en af dommerne ikke er i stand til at afslutte spillet, fortsætter den anden dommer spillet alene. (Ved IHF- og kontinentale arrangementer håndteres denne situation i overensstemmelse med de gældende regler). - Hvis begge dommere fløjter for en forseelse og er enige om, hvilket hold der skal straffes, men har forskellige meninger om straffens strenghed, skal der gives den strengeste straf.
- a. Hvis begge dommere har forskellige meninger om tildeling af point, efter at et hold har scoret, skal der træffes en fælles beslutning (se kommentar).
b. Hvis begge dommere fløjter for en forseelse, eller hvis bolden har forladt banen, og de to dommere har forskellige meninger om, hvilket hold der skal have bolden, gælder den fælles beslutning (se kommentar).
En time-out er obligatorisk. Efter samråd mellem dommerne giver de klare håndtegn, og spillet genoptages efter et fløjtesignal (Regler 2:8f, 15:3b).
Kommentar:
Dommerne træffer en fælles afgørelse ved at rådføre sig kort med hinanden. Hvis det ikke lykkes dem at nå frem til en fælles afgørelse, er det dommerens udtalelse, der er gældende. - Begge dommere observerer og kontrollerer scoringen, spilletiden og resultatet af kampen. De er ansvarlige for at kontrollere spilletiden. Hvis der er tvivl om nøjagtigheden af tidstagningen, træffer dommerne en fælles beslutning (se også regel 17:9, kommentar).
- Dommerne kontrollerer, med støtte fra tidtageren/scoreren, ind- og udtræden af udskiftningsspillerne (Regler 17:6, 18:1).
- Dommerne er ansvarlige for at sikre, at scoringsskemaet er udfyldt korrekt efter kampen.
Diskvalifikationer af den type, der er anført i Regel 16:8 skal forklares i pointskemaet. - Dommernes afgørelser, herunder afgørelser baseret på delegaternes anbefalinger, på grundlag af deres observationer af kendsgerninger eller deres vurderinger er endelige.
Der kan kun indgives klage over afgørelser, der ikke er i overensstemmelse med reglerne.
Under kampen er det kun de respektive "ansvarlige holdofficials", der har ret til at henvende sig til dommerne. - Dommerne har ret til at afbryde en kamp midlertidigt eller permanent.
Der skal gøres alt for at fortsætte spillet, før der træffes beslutning om at suspendere det permanent.
Artikel 18
18. Tidtager og målscorekeeper
- I princippet kontrollerer tidtageren spilletiden og time-outs.
Generelt er det kun tidtageren (og eventuelt en eller to delegerede), der bør afbryde spillet, når dette bliver nødvendigt.
Samtidig har målscoreren hovedansvaret for at føre målscoren, holdlisterne, scorebladet, indskrivning af spillere, der ankommer efter kampens start, og indskrivning af spillere, der ikke har ret til at deltage.
Andre opgaver, som f.eks. kontrol af antallet af spillere og holdofficials i udskiftningsområdet, betragtes som et fælles ansvar.
Begge støtter dommerne i deres kontrol af udskiftningerne (Reglerne 17:6, 17:11).
Se også Præcisering nr. 8 om korrekte procedurer for tidtagerens/scorekeeperens indgriben i forbindelse med udførelsen af nogle af de ovenfor nævnte opgaver.
Kommentar:
Under IHF-, kontinental- eller nationale mesterskaber kan opgavefordelingen organiseres på en anden måde. - Hvis der ikke er et offentligt ur til rådighed, skal tidtageren holde den "ansvarlige holdofficial" for hvert hold orienteret om, hvor meget tid der er spillet, eller hvor meget tid der er tilbage, især efter time-outs.
Hvis der ikke er et ur med automatisk signal til rådighed på resultattavlen, har tidtageren ansvaret for at give det endelige signal i halvlegen og ved kampens afslutning (se regel 2:9, kommentar). Når en spiller er suspenderet, bekræfter målscoreren dette over for spilleren og dommerne ved at holde et kort op. På kortet står der "1" for en spillers første suspension og "2" for den anden suspension.
II. Bilag
Dommerens håndsignaler
Retningslinjer
- Hvis der tilskrives 1 eller 2 point, når der scorer et mål (Regler 9, 14:4, Præcisering nr. 1), skal dommeren angive dette ved at vise 1 eller 2 fingre. Når der tildeles 2 point, udfører måldommeren desuden et fuldt lodret armsving.
- Håndsignal 12: Dommeren angiver overtrædelsen af reglen og peger på den spiller, der har overtrådt den.
En bøjet arm, som den anden arm griber fat i håndleddet, indikerer en suspension. - Dommeren bruger et rødt kort for at angive en "øjeblikkelig" diskvalifikation.
- Diskvalifikationer skal tydeligt bekræftes ved, at målmanden holder et rødt kort i vejret.
- Når der kaldes frikast eller indkast, skal dommerne straks vise retningen for det efterfølgende kast (Håndsignal 7 eller 9).
Herefter skal der, hvis det er relevant, gives de(t) relevante obligatoriske håndsignal(er) for at angive enhver personlig straf (håndsignaler 12–13).
Hvis det synes, at det også ville være nyttigt at forklare årsagen til en beslutning om et frikast eller et 6-meterkast, kan det relevante af håndsignalerne 1-6 angives til orientering. - Håndtegn 11, 14 og 15 er obligatoriske i de situationer, hvor de finder anvendelse.
- Håndtegn 8, 10 og 16 anvendes efter dommerens skøn.
Dommerens håndsignaler
- Fordel, spil videre
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-445.jpeg)
2. Dobbelt dribling
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-460.jpeg)
3. At rejse eller holde bolden i mere end 3 sekunder
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-462.jpeg)
4. Fastholdelse, fastholdelse eller skubben
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-473.jpeg)
5. Hitting
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-475.jpeg)
6. Offensiv foul
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-492.jpeg)
7. Indkastretning
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-494.jpeg)
8. Målmandskast
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-507.jpeg)
9. Retning af frikast
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-509.jpeg)
10. Hold en afstand på 1 meter
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-520.jpeg)
11. Opnåelse af 1 point
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-522.jpeg)
11. 2 Opnåelse af 2 point
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-533-1.jpeg)
12. Ophængning
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/image-535-1.jpeg)
13. Diskvalifikation (rødt kort)
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/red-card.jpeg)
14. Time-out
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/time-out.jpeg)
15. Tilladelse til, at to personer (som har ret til at deltage) kan komme ind på banen under time-out
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/15.jpeg)
16. Forvarselssignal til passivt spil
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/16.jpeg)
2. Præciseringer af spillereglerne
2.1. Tildeling af point (regel 9)
Også i den følgende pointsituation tildeles der to point.
Et mål scoret i "in-flight" (Regel 9:2).
Der tildeles kun to point, hvis spilleren, der er i luften, kontrollerer bolden og skyder på mål, mens han er i luften ("slå" bolden eller blot "skubbe" bolden i mål er et mål med et point værd).
Kommentar:
Både ånden i Beach Handball-spillet og dets specifikke filosofi skal respekteres.
Der skal være plads til "kreative eller spektakulære mål", som vil blive tildelt 2 point.
Et mål er spektakulært, hvis det er af høj teknisk standard, og det er tydeligvis ikke et "1-punktsmål", som er baseret på grundlæggende tekniske færdigheder.
En bemærkelsesværdig og dramatisk sluthandling kan føre til et kreativt mål.
Bemærkning: Hvis sådanne mål tydeligvis har til formål at "latterliggøre" modspillerne, skal det betragtes som usportslig opførsel og må aldrig føre til et "2-punktsmål" (Fair Play).
2.2. Særlige omstændigheder
Når ydre omstændigheder (vind, solens placering osv.) kræver det, kan dommerne beslutte kun at bruge et af målene til "Shoot-out".
2.3. Udførelse af frit kast efter slutsignalet (Regel 2: 10-12)
I mange tilfælde er det hold, der har mulighed for at udføre et frikast efter udløbet af spilletiden, ikke rigtig interesseret i at forsøge at score et mål, enten fordi udfaldet af kampen allerede er klart, eller fordi placeringen for frikastet er for langt væk fra modstandernes mål.
Selv om reglerne teknisk set kræver, at frispark skal udføres, bør dommerne udvise god dømmekraft og betragte frisparket som udført, hvis en spiller, der befinder sig i den omtrent korrekte position, blot lader bolden falde eller giver den til dommerne.
I de tilfælde, hvor det er tydeligt, at holdet ønsker at forsøge at score et mål, skal dommerne forsøge at finde en balance mellem at give denne mulighed (selv om den er meget lille) og sikre, at situationen ikke udvikler sig til et tidskrævende og frustrerende "teater". Det betyder, at dommerne skal få spillerne fra begge hold fast og hurtigt i de rigtige positioner, så frisparket kan udføres uden forsinkelse. Spillerne fra det udførende hold skal formanes og overvåges, så kun én spiller holder bolden. Hvis spillerne ønsker at forlade banen for at blive skiftet ud, skal de gøre det på eget ansvar. Dommerne er ikke forpligtet til at vente på deres udførelsessignal, indtil udskifterne er i deres korrekte positioner.
Dommerne skal også være meget opmærksomme på strafbare overtrædelser fra begge holds side. Forsvarsspillernes vedvarende overgreb skal straffes (Regler 15:7, 16:1c, 16:2f). Desuden overtræder de angribende spillere ofte reglerne under udførelsen. Det er meget vigtigt, at man ikke tillader mål, der scorer ulovligt.
2.4. Passiv leg (Regel: 7: 10-11)
Generelle retningslinjer
Anvendelsen af reglerne om passivt spil har til formål at forhindre uinteressante spillemetoder og forsætlige forsinkelser i spillet. Dette kræver, at dommerne i hele spillet genkender og dømmer passive metoder på en ensartet måde.
Passive spilmetoder kan forekomme i alle faser af et holds angreb, dvs. når bolden flyttes ned ad banen, i opbygningsfasen eller i afslutningsfasen.
Passive måder at spille på kan anvendes relativt hyppigere i følgende situationer:
-Et hold er snævert i front mod slutningen af kampen;
-Et hold har en spiller suspenderet;
-Numerisk overlegenhed hos et hold, især i forsvaret.
Udnyttelse af varslingssignalet
Forvarselssignalet bør især vises i følgende situationer:
- Når udskiftninger foretages langsomt, eller når bolden flyttes langsomt ned ad banen.
Typiske indikationer er:
-Spillerne står midt på banen og venter på, at udskiftningerne skal være færdige;
- Spilleren står stille og hopper med bolden;
- Bolden spilles tilbage på holdets egen banehalvdel, selv om modstanderne ikke lægger pres på dem;
- Forsinkelser i udførelsen af målmandskastet eller ethvert andet kast. - I forbindelse med en sen udskiftning, efter at opbygningsfasen allerede er begyndt.
Typiske indikationer er:
- Alle spillere har allerede indtaget deres angrebspositioner;
- Holdet starter opbygningsfasen med et forberedende pasningsspil;
- Først på dette tidspunkt foretager holdet en udskiftning.
Kommentar:
Det hold, der har forsøgt et hurtigt kontraangreb fra egen banehalvdel, men som ikke har formået at komme til en umiddelbar scoringsmulighed efter at have nået modstandernes banehalvdel, skal have lov til at foretage en
hurtig udskiftning af spillere på dette tidspunkt. - Under en for lang opbygningsfase.
I princippet skal holdet altid have lov til at have en opbygningsfase med et forberedende pasningsspil, før de kan forventes at indlede en målrettet angrebssituation. Typiske tegn på en alt for lang opbygningsfase er:
- Holdets angreb fører ikke til nogen målrettet angrebshandling.
Kommentar:
"Målrettet angrebshandling" findes især, når det angribende hold anvender taktiske metoder til at bevæge sig på en sådan måde, at det opnår en rumlig fordel i forhold til forsvarerne, eller når de øger angrebstempoet i forhold til opbygningsfasen. - Spillerne modtager gentagne gange bolden, mens de står stille eller bevæger sig væk fra målet;
- Bolden hopper gentagne gange, mens du står stille;
- Når den angribende spiller konfronteres med en modstander, vender han sig for tidligt væk, venter på, at dommerne afbryder spillet, eller opnår ingen rumlig fordel i forhold til forsvarsspilleren;
- Aktive forsvarsforanstaltninger: Aktive defensive metoder, der forhindrer angriberne i at øge tempoet, fordi forsvarsspillerne blokerer de tilsigtede boldbevægelser og løbebaner;
- Det angribende hold opnår ikke nogen klar stigning i tempoet fra opbygningsfasen til afslutningsfasen.
- Efter at have vist det forudgående advarselssignal
Efter at have vist et advarselssignal skal dommerne give det hold, der er i boldbesiddelse, tid til at ændre sin handling. (Dommerne bør erkende og tillade, at yngre spillere og hold på lavere niveauer kan have brug for mere tid). Hvis der efter denne opbygningsfase ikke er nogen klar stigning i tempoet, og der ikke kan erkendes nogen målrettet angrebshandling, skal dommerne konkludere, at det hold, der er i boldbesiddelse, gør sig skyldig i passivt spil.
Kommentar:
Dommerne skal være opmærksomme på ikke at gribe ind over for passivt spil netop på det tidspunkt, hvor det angribende hold faktisk forsøger at skyde eller foretage et træk mod modstandernes mål.
Hvordan advarselssignalet skal vises
Hvis en dommer (enten banedommeren eller mållinjedommeren) ser, at der opstår passivt spil, løfter han armen (håndsignal nr. 16) for at indikere, at holdet ikke forsøger at komme i en position til at tage et skud på mål. Den anden dommer skal også give et forvarslingssignal.
Forvarslingssignalet signalerer, at det hold, der er i boldbesiddelse, ikke gør noget forsøg på at skabe en scoringsmulighed, eller at det gentagne gange forsinker genoptagelsen af spillet.
Håndsignalet opretholdes indtil:
- angrebet er overstået, eller
-Varslingssignalet er ikke længere gyldigt (se nedenstående råd).
Et angreb begynder, når holdet kommer i boldbesiddelse, og det anses for afsluttet, når holdet scorer et mål eller mister boldbesiddelsen.
Forvarslingssignalet gælder normalt for hele den resterende del af angrebet. Under et angreb er der imidlertid to situationer, hvor vurderingen af passivt spil ikke længere er gyldig, og hvor forvarslingssignalet skal stoppes:
a. Holdet i boldbesiddelse tager et skud på mål, og bolden preller tilbage til holdet fra målet
eller målmanden (direkte eller i form af et indkast);
b. En spiller eller en holdofficiel fra det forsvarende hold får en personlig straf i henhold til regel 16 på grund af en forseelse eller usportslig opførsel.
I disse to situationer skal det hold, der er i boldbesiddelse, have lov til at få en ny opbygningsfase.
Hvis det angribende hold anmoder om en holdtime-out, efter at advarselssignalet er blevet vist, skal advarselssignalet vises igen, når spillet genoptages efter holdtime-out'en, for at understrege, at advarslen stadig er gældende.
2.5. Usportslig opførsel (Regel 8:4, 16:1d, 16:6b)
Eksempler på usportslig opførsel er:
a. At råbe af spilleren, der foretager et 6-meterkast;
b. At sparke bolden væk under en afbrydelse, så modstanderen ikke straks kan udføre det kast, der er blevet tildelt;
c. Verbalt at krænke en modstander eller en holdkammerat;
d. Når en spiller eller en holdofficial ikke giver bolden op, når den er endt uden for sidelinjen;
e. Forsinkelse af gennemførelsen af et formelt kast;
f. At holde fast i en modstander ved at gribe fat i uniformen;
g. Hvis en målmand ikke giver bolden op, når et 6-meterkast er blevet tildelt modstanderen;
h. Hvis en banespiller gentagne gange blokerer skud med en fod eller et underben;
i. Hvis forsvarende spillere gentagne gange går ind i deres målområde;
j. Hvis en spiller forsøger at skabe det (forkerte) indtryk, at en modstander har begået en forseelse.
2.6. Alvorlig usportslig opførsel (Regler 8:6, 16:6e)
Eksempler på alvorlig usportslig opførsel er:
a. Fornærmende adfærd (gennem tale, ansigtsudtryk, gestik eller kropskontakt) rettet mod en anden person (dommer, tidtager/scorere, delegeret, holdofficial, spiller, tilskuer
osv.);
b. At kaste eller skubbe bolden væk efter en afgørelse fra dommerne, hvis bolden går så langt væk, at handlingen ikke kan betragtes som blot usportslig opførsel;
c. Hvis målmanden udviser en så passiv holdning, når et 6-meterkast er blevet tildelt modstanderen, at dommeren må antage, at han ikke forsøger at stoppe skuddet;
d. At tage hævn efter at være blevet dømt (at slå tilbage som en reflekshandling);
e. Bevidst at kaste bolden mod en modstander under en spilstop, medmindre det sker på en sådan måde, at det må betragtes som et overfald.
2.7. Definition af en "klar chance for at score" (Regel 14:1)
I henhold til regel 14:1 foreligger der en "klar chance for at score", når:
a. En spiller, der allerede har bold- og kropskontrol over modstanderne ved målområdelinjen, har mulighed for at skyde på mål, uden at en modstander kan forhindre skuddet med lovlige metoder;
b. En spiller, der har bold- og kropskontrol, løber (eller dribler) alene mod målmanden i et kontraangreb, uden at en anden modstander kan komme foran ham og stoppe kontraangrebet;
c. En spiller befinder sig i en situation, der svarer til (a) eller (b) ovenfor, bortset fra at spilleren endnu ikke kontrollerer bolden, men er klar til en øjeblikkelig modtagelse af bolden; dommerne skal være overbeviste om, at ingen modstander vil være i stand til at forhindre modtagelsen af bolden med lovlige metoder;
d. En målmand har forladt sit målområde, og en modstander med bold- og kropskontrol har en klar og uhindret mulighed for at kaste bolden ind i det tomme mål. (Dette gælder også, hvis forsvarsspillere befinder sig i positioner mellem den kastende spiller og målet, men dommerne skal i så fald tage hensyn til disse spilleres mulighed for at gribe ind på en lovlig måde).
2.8. Afbrydelse af tidtageren (Regel 18:1)
Hvis en tidtager afbryder spillet på grund af en forkert udskiftning eller ulovlig indtræden under Regler 4:4, 4:6, 4:13, 4:14 spillet genoptages med et frikast til modstanderne, normalt på det sted, hvor overtrædelsen blev begået.
Hvis bolden imidlertid var på et mere gunstigt sted for modstanderne på tidspunktet for afbrydelsen, skal frisparket tages fra dette sted (se Regel 13:8, tredje og fjerde afsnit).
I tilfælde af sådanne overtrædelser skal tidtageren straks afbryde spillet, uden at tage hensyn til de generelle "fordelregler" i Regler 13:2 og 14:2. Hvis en klar scoringschance ødelægges på grund af en sådan afbrydelse, når den skyldes en overtrædelse fra det forsvarende holds side, skal der tildeles et 6-meterkast i overensstemmelse med Regel 14:1a.
I tilfælde af andre typer overtrædelser, som skal rapporteres til dommerne, skal tidtageren normalt vente til næste afbrydelse af spillet.
Hvis tidtageren alligevel afbryder spillet, kan en sådan indgriben ikke føre til tab af boldbesiddelse. Spillet genoptages med et frikast til det hold, der var i boldbesiddelse på det tidspunkt, hvor afbrydelsen fandt sted. Hvis afbrydelsen imidlertid skyldes en overtrædelse fra det forsvarende holds side, og dommerne vurderer, at den for tidlige afbrydelse ødelagde en klar chance for at score for modstanderne, skal der tildeles et 6-meterkast i analogi med Regel 14:1b. Som et generelt princip gælder, at overtrædelser, der observeres og rapporteres af tidtageren/scorekeeperen (undtagen som nævnt under Regler 4:4, 4:6, 4:13, 4:14) ikke fører til personlige straffe.Bestemmelsen om tildeling af et 6-meterkast i henhold til Regel 14:1agælder også, som anført i andet afsnit ovenfor, hvis en dommer eller en teknisk delegeret (fra IHF eller et kontinentalt/nationalt forbund) afbryder spillet for en overtrædelse, der fører til en mundtlig advarsel eller en straf mod en spiller eller en official fra det forsvarende hold, på et tidspunkt, hvor det hold, der er i boldbesiddelse, har en klar chance for at score.
2.9. Shoot-out og fast break
Hvis den forsvarende målmand eller spiller under et shoot-out eller en fast break hindrer den angribende spillers løbebane og forårsager fysisk kontakt, skal der tildeles både et 6-meterkast og en udvisning eller diskvalifikation.
Den forsvarende målmand eller spiller bærer altid ansvaret for denne form for handling.
Forordninger om erstatningsområder
Forordninger om erstatningsområder
- Hvert hold har et udskiftningsområde til spillere på banen, som er 15 meter langt og 3 meter bredt. Disse områder er placeret på begge sider af spillebanen uden for sidelinjen (Regel 1:7).
- Der må ikke placeres genstande af nogen art i udskiftningsområderne. Vandflasker og håndklæder kan opbevares i en anordning (f.eks. mærkevareboks), der stilles til rådighed af stævneledelsen.
- Kun de spillere og holdofficials, der er opført på scoringslisten, må opholde sig i udskiftningsområdet (Regler 4:2, 4:6).
- Begge hold befinder sig i udskiftningsområdet på deres respektive sider (Regler 1:7, 2:1).
- Holdofficials i udskiftningsområdet skal være fuldt påklædt sportstøj (Regel 4:8, kommentar).
- Hvis der er brug for en tolk, skal han tage plads bag udskiftningsområdet.
- Tidtageren og målscoreren samt de delegerede skal støtte dommerne ved at overvåge, at udskiftningsområdet er optaget før og under kampen.
Hvis der inden kampen er sket overtrædelser af reglerne vedrørende udskiftningsområdet, må kampen ikke begynde, før overtrædelserne er blevet afhjulpet. Hvis disse regler overtrædes under spillet, må spillet ikke fortsættes efter den næste afbrydelse, før sagen er løst.
a. Holdofficials har ret og pligt til at lede og lede deres hold også under kampen i en fair og sportslig ånd inden for rammerne af reglerne. I princippet skal de sidde eller knæle i deres udskiftningsområde.
Det er dog tilladt for en af officials at bevæge sig rundt i udskiftningsområdet, især for at:
-Styre udskiftning af spillere;
- Give taktiske råd til spillerne på banen og i udskiftningsområdet;
- give lægehjælp;
- Anmod om en time-out for holdet
- Kommunikere med tidtageren/scorekeeperen; dette gælder kun for den "ansvarlige holdofficial" og kun i usædvanlige situationer (Regel 4:6).
På et givet tidspunkt gælder tilladelsen til at bevæge sig rundt kun for én official pr. hold.
Desuden skal den holdofficial, der flytter sig, overholde grænserne for udskiftningsområdet som defineret i punkt 1 ovenfor.
På samme måde skal holdofficials også respektere, at tidtageren/scoreren/delegaten skal have et ubegrænset udsyn.
b. I princippet skal spillerne i udskiftningsområdet sidde eller knæle. Udskiftningsspillerne har dog lov til at bevæge sig rundt i udskiftningsområdet, når de snart skal ind på banen, så længe det ikke sker på en forstyrrende måde.
c. Det er ikke tilladt for holdofficials eller spillere at:
Forstyrre eller fornærme dommere, delegerede, tidtager/scorere, spillere, holdofficials eller tilskuere ved at opføre sig provokerende, protesterende eller på anden måde usportsligt (tale, ansigtsudtryk eller gestikulationer);
- Forlad udskiftningsområdet for at påvirke spillet;
- Stå eller bevæg dig langs sidelinjen, mens du varmer op.
Holdofficials og spillere forventes generelt at blive i deres holds udskiftningsområde. Hvis en holdofficial alligevel forlader udskiftningsområdet for at tage en anden plads, mister han retten til at lede og lede sit hold og skal vende tilbage til udskiftningsområdet for at genvinde sin ret.
Mere generelt forbliver spillere og holdofficials under dommernes/delegaternes jurisdiktion under hele kampen, og de normale regler for personlige straffe gælder også, hvis en spiller eller official beslutter sig for at indtage en position væk fra banen og udskiftningsområdet. Derfor skal usportslig opførsel, alvorligt usportslig opførsel og ekstremt usportslig opførsel straffes på samme måde, som hvis overtrædelsen havde fundet sted på banen eller i udskiftningsområdet.
- Hvis reglerne for udskiftningsområder overtrædes, er dommerne forpligtet til at handle i overensstemmelse med
Regler 16:1d, 16:2c-d eller 16:6b,e,h (mundtlig advarsel, suspension, diskvalifikation). - Hvis dommerne ikke bemærker en overtrædelse af udskiftningsområdebestemmelserne, skal de under den næste afbrydelse af spillet informeres herom af tidtageren/scoreren/delegaten.
- Intervention fra den/de delegerede:
Delegerede fra IHF, et kontinentalt eller nationalt forbund, som er på vagt under en kamp, har ret til at informere dommerne om en mulig beslutning i strid med reglerne (undtagen i tilfælde af en dommerbeslutning på grundlag af en observation af fakta) eller om en overtrædelse af udskiftningsområde-reglementet.
Den delegerede kan afbryde spillet med det samme. I dette tilfælde genoptages spillet med et frikast til det hold, der ikke begik den overtrædelse, som førte til afbrydelsen.
Hvis afbrydelsen skyldes en overtrædelse begået af det forsvarende hold, og afbrydelsen medfører, at en klar scoringschance ødelægges, skal der tildeles et 6-meterkast i henhold til regel 14:1a.
Dommerne er forpligtet til at uddele personlige straffe i overensstemmelse med den delegeredes instrukser.
De faktiske omstændigheder i forbindelse med en diskvalifikation skal indberettes skriftligt (Regel16:9).
Regler for idrætsudøveres uniformer
Regler for idrætsudøveres uniformer
Idrætsdragternes uniformer og tilbehør bidrager til at hjælpe idrætsudøverne med at øge deres præstationsevne og samtidig være i overensstemmelse med sportens sportslige og attraktive image.
Denne del af reglerne indeholder alle detaljer vedrørende specifikationer for uniformer og tilbehør med hensyn til farve, stil, antal, stof og mærker, som alle hold og arrangører forventes at anvende.
Konkurrenceledelsen (CM) skal kontrollere hvert deltagende holds idrætsuniformer i løbet af den
Teknisk møde (TM) og under arrangementet. Alle mænds og kvinders idrætsuniformer skal opfylde de nedenfor anførte standarder. I henhold til det olympiske charter er religiøse, politiske og racemæssige budskaber strengt forbudt på idrætsuniformer.
1. Mænds tank top / Kvinders body fit tank top stil
Tank tops/body fit-tank tops skal være i overensstemmelse med grafikken på s. 56/57. Tank tops til mænd og body fit-tank tops til kvinder skal være ærmeløse og tætsiddende og skal overholde pladsen til de krævede mærker. T-shirts, der bæres under holdets officielle tank top, er ikke tilladt.
Farve
Tanktoppe/body fit-tanktoppe skal være i lyse og lyse farver (f.eks. rød, blå, gul, grøn, orange og hvid) i et forsøg på at afspejle de farver, der normalt bruges og bæres på stranden.
Mærker
- Arrangørens/sponsorens logoer:
Arrangørens/sponsorens logoer kan trykkes på forsiden og bagsiden af tank tops til mænd og body fit-tank tops til kvinder.
- Producentens logo:
Producentens logo trykkes på forsiden af tanktoppe/body fit-tanktoppe og må ikke være større end 20 cm2.
Idrætsudøverens nummer
Idrætsnummeret (ca. 12×10 cm) skal anbringes på forsiden og bagsiden af mændenes tank tops og kvindernes body fit-tank tops. Disse oplysninger skal være trykt i en kontrastfarve i forhold til tank top/body fit tank top (dvs. lys på en mørk tank top/body fit tank top, mørk på en lys tank top/body fit tank top).
2. Shorts til mænd og kvinder
Holdmedlemmerne skal have ens shorts på. Mandlige atleter skal bære shorts som vist på grafikken på s. Spillernes shorts må gerne være længere, hvis de ikke er for vamset, men skal være 10 cm over knæskallen. Kvindelige atleter skal bære korte stramme bukser med en tæt pasform, der er i overensstemmelse med grafikken på s. 57.
Holdene har tilladelse til at have sponsorlogoer (herunder producentlogoer) på deres shorts, uanset placering og størrelse.
Der er ingen begrænsning på antallet af sponsorer, der kan vises på shortsene. Atleterne skal skrive deres navn og kælenavn på deres shorts/underbukser.
De respektive holdofficials skal indsende deres eget holds uniformer til godkendelse i forbindelse med TM før konkurrencen.
T-shirts, der bæres under holdets officielle tank top, er ikke tilladt.
Uniform til koldt vejr
Under dårlige vejrforhold har spillerne lov til at bruge uniformer bestående af en stram trøje og lange stramme bukser (ned til anklen og ikke til knæene). Disse skal være ensartede i stil og farve og følge de samme markedsføringsregler som for spillernes shorts, uanset størrelse og position. CM er i sidste ende ansvarlig for at tillade spillerne at bære en sådan speciel uniform, når det er påkrævet, efter at have rådført sig med det officielle lægestab.
For koldt vejr-tank tops/body fit-tank tops er sponsorlogoer tilladt på koldt vejr-tøjet for både mænd og kvinder. For bukser til koldt vejr er sponsorlogoer tilladt både for mænd og kvinder i henhold til den generelle regel, som anført ovenfor.
Uniform til mænd
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/Mens-uniform-1024x939.jpeg)
Uniform til kvinder
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/womens-uniform-1024x939.jpeg)
Regler for sandkvalitet og belysning
Krav til sandkvaliteten i strandhåndbold
Sandvalget er sandsynligvis den vigtigste faktor i forbindelse med opbygning af en domstol. Sandet skal sigtes til en acceptabel størrelse og må ikke være for groft og skal være fri for sten og farlige partikler. Det må heller ikke være for fint, så det støver og klæber til huden.
Det sand, der anvendes, skal opfylde følgende specifikationer:
- Vaskes: Sandet skal vaskes to gange og være fri for slam og ler for at undgå komprimering.
- Partikelstørrelse: Sandpartiklerne skal have en størrelse på mellem 0,5 og 1 millimeter for at sikre et korrekt dræn og maksimal sikkerhed.
- Partikelform: En subvinklet form vil modstå komprimering og fremme dræningen.
- Farve: Tanfarvet sand absorberer mindre varme med minimal blænding.
- Kilde: Et granitbaseret sand (ikke-kalkholdigt - ingen kalk eller kalksten) forbliver stabilt under alle vejrforhold og er upåvirket af syreregn.
For Beach Handball-sand af høj kvalitet skal følgende formel følges:
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/BH-table.png)
Krav til belysning i Beach Handball
Hvis der spilles om natten, skal banen være oplyst, så spillere, officials og dem, der ser med, både på banen og hjemme på tv, tydeligt kan se begivenhederne. Dette betyder, at lysstyrke, kontrast og blænding skal være korrekt udformet for hele spilleområdet. Belysningsniveauet afhænger også af spillestedets størrelse.
Ved internationale natkonkurrencer skal der være en kunstig belysning på mindst 1 000 til 1 500 lux målt 1 meter over spillefladen til rådighed. Kunstigt lys kan også være i drift om dagen
- efter anmodning fra tv
- for at mindske skyggens indvirkning.
Vejledende minimumsbelysningsniveauer (lux):
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/11/HB-lighting.png)
III. Ordliste over begreber
- Fordel (regel om): En klausul i spillereglerne, der giver dommerne mulighed for at lade spillet fortsætte, selv efter at der er begået en fejl, hvis det ville være uretfærdigt at straffe det fejlramte hold, hvis spillet blev stoppet.
- Modangreb: Et modangreb: Et tilbagevendende angreb.
- Kreativ(skud, handling): Kendetegnet ved originalitet og udtryksfuldhed; fantasifuld.
- Fair Play Overholdelse af sportens regler, ånd og etikette; sportens etikette.
- Golden Goal: Regel, der gør det muligt for det hold, der scorer det første mål, at blive erklæret som vinder.
- Under flyvningen: Flyvning gennem luften.
- Eget mål: Spilleren scorer et mål, der er registreret mod hans eget hold.
- Shoot-out: En metode til at afgøre en uafgjort, hvor et lige antal spillere fra hver side skiftevis skyder på målet, der forsvares af målmanden.
- Rejser: Overtrædelse af reglerne, som sker, når en spiller tager for mange skridt uden at drible bolden.
- Omsætning: En turnover: Opstår, når et hold giver bolden til modstanderholdet ved at miste bolden på en hvilken som helst måde (aflevering opfanget, misset skud, overtrædelse af reglerne).
- Hurtig pause: Et hold forsøger at flytte bolden op ad banen og ind i scoringsposition så hurtigt som muligt, således at forsvaret er i undertal og ikke har tid til at sætte sig op.
- Fummling: Fumbling: Sker, når en spiller, der er i boldbesiddelse, taber eller håndterer bolden forkert.
- Spektakulært (mål): Et spektakulært mål: Et spektakulært mål har karakter af et skuespil; imponerende eller sensationelt; medrivende effekt; en overdådigt produceret forestilling (et spektakulært mål giver 2 point).
- Spin shot: Et skud med fuld drejning af kroppen i luften.
- Tyveri, aflytning: Bolden: At tage bolden fra en modstander, der er i boldbesiddelse, eller at opsnappe en aflevering.
![](https://beachhandballnews.com/wp-content/uploads/2021/12/Asset_154x.png)